Suomalainen teatteri
teatteri
Minna Canth
Päijänne-lehdessä 25.10.1878 julkaistu mahdollisesti Minna Canthin laatima arvio Suomalaisen teatterin esittämistä komedioista Kuinka anopeista päästään ja Samuli S:n Kevään oikkuja otsikolla "Suomalaisessa teaterissa". Arviot ovat nimettömiä. Kannilan mukaan Jyväskylässä 1878 vierailleen Suomalaisen Teatterin esitysten arvostelut ovat todennäköisesti Minna Canthin kirjoittamat (ks. Kannila, Helle (1967) Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Päijänne-lehdessä 29.10.1878 julkaistu mahdollisesti Minna Canthin arvio Suomalaisen teatterin esittämästä Kiven Nummisuutareista otsikolla "Suomalaisessa teaterissa". Arvio on nimetön. Kannilan mukaan Jyväskylässä 1878 vierailleen Suomalaisen Teatterin esitysten arvostelut ovat todennäköisesti Minna Canthin kirjoittamat (ks. Kannila, Helle (1967) Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Päijänne-lehdessä 1.11.1878 julkaistu mahdollisesti Minna Canthin kirjoittama arvio Suomalaisen teatterin esittämästä J.J. Wecksellin Daniel Hjortista otsikolla "Suomalaisessa teaterissa". Näytelmän toisen esityksen arvio ilmestyi Päijänteessä 5.11.1878. Arviot ovat nimettömiä. Kannilan mukaan Jyväskylässä 1878 vierailleen Suomalaisen Teatterin esitysten arvostelut ovat todennäköisesti Minna Canthin kirjoittamat (ks. Kannila, Helle (1967) Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Päijänne-lehdessä 5.11.1878 julkaistu mahdollisesti Minna Canthin kirjoittama arvio Suomalaisen teatterin toiseen kertaan esittämästä J.J. Wecksellin Daniel Hjortista. Ensiesityksen arvio ilmestyi Päijänteessä 1.11.1878. Arviot ovat nimettömiä. Kannilan mukaan Jyväskylässä 1878 vierailleen Suomalaisen Teatterin esitysten arvostelut ovat todennäköisesti Minna Canthin kirjoittamat (ks. Kannila, Helle (1967) Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
naiset
koulut
Tapio-lehdessä 9.12.1885 julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus, allekirjoituksena Naislyseon ystävät Kuopiossa. Kannilan mukaan: "Polemiikkia B.F.G:n Suomettaressa julkaisemaa kirjoitusta vastaan. Tyylistä päätellen Minna Canthin kirjoittama." (Kannila, Helle (1967) Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Naislyseon ystävät Kuopiossa
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
tapahtumat
Suomi
historia
hakuteokset
Sven Gabriel Elmgrenin kirjoittama Suomalaisia päivätapahtumia ilmestyi alun perin ruotsiksi lyhyempänä laitoksena. Vuoden 1895 painoksen sisältö ulottuu vuoden 1894 loppuun. Kirjassa on lueteltu tärkeitä tapahtumia vuosilta 1157-1894 ensin kuukausittain päiväjärjestyksessä ja sitten kronologisessa järjestyksessä.
Elmgren, S. G.
Joensuun pääkirjasto / Varasto – PKAV 92 ELM
Suomalaisuuden alkuajoilta Uudessakaupungissa
Varsinais-Suomi
Uusikaupunki
Uudenkaupungin iltamaseura
suomalaisuusliike
järjestöt
Winter, Helmer
Joensuu
jäsenet
Suomalaisuuden liitto
Reijonen, Aino
Suomalaisuuden Liitto on perustettu Johannes Linnankosken aloitteesta J.V. Snellmanin syntymän satavuotispäivänä 12.5.1906. Suomalaisuuden Liiton perinteisenä tehtävänä on herättää ja vahvistaa kansallista tietoutta ja ajattelutapaa, sekä kaikin tavoin edistää suomalaista, erityisesti suomenkielistä kulttuuria. Puoluepolitikointi oli liitossa alun alkaen pannaan julistettu. Liiton ensimmäiseen hallitukseen kuului edustajia kaikista suomenkielisistä puolueista. Suomalaisuuden liiton Joensuun haaraosaston jäsenkirjassa vuodelta 1906 on myös otteita liiton säännöistä.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 06.5-06.8 KOKOUKSET
Koivula, Minna
Suomalaisuuden Liitto on perustettu Johannes Linnankosken aloitteesta J.V. Snellmanin syntymän satavuotispäivänä 12.5.1906. Suomalaisuuden Liiton perinteisenä tehtävänä on herättää ja vahvistaa kansallista tietoutta ja ajattelutapaa, sekä kaikin tavoin edistää suomalaista, erityisesti suomenkielistä kulttuuria. Puoluepolitikointi oli liitossa alun alkaen pannaan julistettu. Liiton ensimmäiseen hallitukseen kuului edustajia kaikista suomenkielisistä puolueista. Suomalaisuuden liiton Joensuun haaraosaston jäsenkirjassa vuodelta 1907 on myös otteita liiton säännöistä.
Joung, Kustaa Juhanna
Uudenkaupungin lasitehdas
lasiteollisuus
lasinpuhaltajat
yrityshistoriikit
1600-luku
Cajander, K.A.
Suomen Hiihtoliiton 70-vuotisjuhlaviesti 1978
Keitele
valokuvat
hiihto
viestilajit
1970-luku
Paananen, Wellamo
Suomen Hiihtoliiton 70-vuotisjuhlaviesti. Keiteleelle ns. pistoviesti. Viestiä lukee Pentti Nykänen (vas.) ja mukana myös muut viestiä kuljettaneet Oiva Saastamoinen, Seppo Ahonen, Antti Samppala ja Matti Savander. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 26.1.1978.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
esihistoria
kansanperinne
hallitsijat
kristinusko
sodat
oikeuslaitos
keskiaika
Ruotsin vallan aika
autonomian aika
verotus
elinkeinot
kaupungit
koulutus
Vaasa, suku
Romanov, suku
Hallstén, Alexander Gustaf Julius
Turun kaupunginkirjasto
Karjala
kansanpuvut
vaatteet
pukeutuminen
1800-luku
Julkaisussa on esillä karjalaisia kansanpukuja tekstein ja värikuvin. Se on osa julkaisusarjaa, jossa esitellään suomalaisia kansanpukuja 1800-luvulta. Tämä on kirjasarjan ensimmäinen osa Karjala.
Schwindt, Theodor
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 49.24 SCH
Kirja
Suomen Karjala : lyhyt esitys Suomen Karjalan maantieteestä, historiallisista vaiheista ja kansanluonteesta
Pohjois-Karjala
Etelä-Karjala
Laatokan Karjala
vesistöt
maisema
luonto
kasvit
eläimet
asutushistoria
karjalaiset
Iivo Härkösen matkakuvaus sisältää tietoa mm. Pohjois- ja Etelä-Karjalan sekä Laatokan Karjalan historiasta, luonnosta, karjalaisista asukkaista ja heidän elinkeinoistaan.
Härkönen, Iivo
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 42.7 HÄR
Karjalan Sivistysseura
Suomen kartanot ja suurtilat : Mäntsälän kartanot
kulttuurihistorialliset rakennukset : kartanot
paikallishistoriat : Mäntsälä
Alikartano : Frugård
Ylikartano
Ote Kirjasta: Suomen kartanot ja suurtilat 1. s. 499-525
Jutikkala, Eino toim.
Nikander, Gabriel toim.
Mäntsälän kunnankirjasto
Suomen kenraalikuvernöörin pakollisia määräyksiä 1914-1916
kenraalikuvernöörit
kenraaliluutnantit
ensimmäinen maailmansota
Allekirjottanut kenraaliluutnantti Seyn. Franz Albert Aleksandrovitš Seyn oli venäläinen kenraaliluutnantti ja Suomen kenraalikuvernööri vuosina 1909–1917. Tiedonannot on luettu ääneen Ruskon kirkossa ja Ruskon kirkkoherra on ne säilyttänyt.
Suomenmaan kenraalikuvernööri
kirjakaupat
luettelot
kustantajat
Suomen kiviteollisuuden työntekijä Aimo Valtonen
Vehmaa
kivityöt
Suomen kiviteollisuus
Heinilä, Tuula
Suomen koulutoimen ylihallituksen kiertokirjeitä ja Turun piirin kansakoulujen tarkastajan lausuntoja Paimion emäntäkoululle 1897-1917
Paimio
kotitalousoppilaitokset
hallinto
tarkastus
Suomen Ladun 40-v. juhlahiihtoon osallistuneita 1978
Suomen Ladun 40-v. juhlahiihtoon osallistui 160 keiteleläistä. Vasemmalta Anni Savolainen, Tuula Tikkanen, Hannu Lappalainen ja Pentti Saastamoinen ovat juuri saapuneet saamaan juhlavuoden tarran takkinsa hihaan. Jokaiselle tuli 10 km taival. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 23.2.1978.
liput
Antero Leskinen ja Anna-Liisa Leskinen nostamassa Suomen lippua.
Suomen Naisyhdistyksen kokouskutsu 20.2.1890
Suomen Naisyhdistys
kutsukortti
Kokouskutsu Suomen Naisyhdistyksen vuosikokoukseen 20.2.1890. Kutsu on kirjoitettu sekä suomeksi että ruotsiksi. Kutsussa on Suomen Naisyhdistyksen leima.
Suomen nuorison liiton kokous Paimiossa 25-27.VI.1903 : Suomen nuorisoseuran 5:s yleinen kokous
nuorisoseurat
nuorisojärjestöt
kokoukset
toimittanut Esa Eetu Takala kokouksen kirjuri
Pyrkijän toimitus
Suomen Pacific-rautatie : Keski-Suomen poikkiradan edullisin kulkusuunta Pohjanlahden rannikolta Karjalaan : ammattimiesten lausuntojen perusteella 1930
rautatiet
järnvägar
suunnitelmat
planer
Vaasa
Vasa
Härmä
Lappajärvi
Kuopio
Ilomantsi
1930
Johdanto I. Pohjanmaan-Savon poikkiradan alkuhistoria II. Esitys ratasuunnan Vaasa-Härma-Lappajärvi-Alapitkä rakentamisesta III. Keski-Suomen poikkirata eli Suomen Pacific-rautatie IV. Miksi Vaasa poikkiradan päätepisteeksi? V. Vaasan satamain kehitysmahdollisuudet poikkiradan valmistuttua VI. Mernrannikko ei nouse enää Vaasan seutuvilla VII. Miksi ei Seinäjoki sovi poikkiradan päätepisteeksi VIII. Vimpelin kalkkivuorten rikkaudet maatalouden ja rakennusteollisuuden hyödyksi IX. Miljaardit uinuvat Keski-Suomen poikkiradan varsilla käyttämättömina metsävaroina X. Vaasan-Härmän-Lappajärven rautatieosan kannattavaisuuslaskelma XI. Valtion uuden ratapihan merkitys Vaasan Klemettilässä poikkiradan liikenteelle XII. Vaasan-Härmän-Lappajärven radan erinomaiset rakennusedellytykset XIII. Miten Savon ja Karjalan radat on yhdistettävä edullisimmin jatkumaan Pohjanmaalle? XIV. Vaasan satamat - Vaskiluodon ulkosatama - Sokeritehtaan satama - Öljysatama Porvarinsaarella - Sisäsatama XVI. Ykspihlajan satama XV. Leppäluodon (Ahlholman) satama XVII Kaskisten satama XVIII. Kristiinan satama XX. Suomen ensimäinen Pacific-rata XXI. Poikkirataa rakentamassa Kartta: Poikkiratasuunta
Korpela, T. J.
Korpela, Toivo Jalmari
Vaasan-Härmän-Lappajärven rautatiekomitea
Vaasan Kirjapaino
pankit
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 9: HISTORIA
Kelloniemi, Eila
Keuruun kaupunginkirjasto
Suomen sodan aikainen aitta Koljonvirran talossa
Iisalmi
aitat
Koljonvirta
Iisalmen kaupunginkirjasto
Suomen urheiluseurat : luettelo Suomessa toimivista voimistelu- ja urheiluseuroista
urheiluseurat
Luettelo Suomessa toimivista urheiluseuroista vuonna 1917.
Halme, Juho
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 79 HAL
Urheilijain Kustannus
kansalaissota
asiakirjat
elintarvikkeet
Ostokortteja on käytetty Suomessa molempien maailmansotien aikana ja niiden jälkeen, viimeksi lokakuusta 1939 lähtien 1940-luvun lopulle saakka.
Suttilan VPK
palokunnat
Huittinen -- Suttila
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1990
Mikola, Tapani
Suomen Wiikkolehden toimituksen kirje Minna Canthille 2.11.1887.
lehdistö
kirjeet
Finska Weckobladet-Suomen Wiikkolehti
Kirjeen päiväys on otettu postileimasta. Kirje on reunoilta repeytynyt.
lehmät
Koutajärven Paavolassa Martti ja Maire Laulaisen Raija-tytär ja suomenkarjalehmä Surina. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 29.7.1976.
postikortit
kasarmit
varuskunta-alueet
Suomenkasarmit
Suomen kasarmit
Hämeenlinna
1930-luku
Suomenkasarmien ensimmäisessä rakennusvaiheessa 1880-luvulla alueelle rakennettiin puisia miehistö- ja asuinrakennuksia suomalaista sotaväkeä varten. Kolme miehistörakennuksista paloi 1900-luvun ensimmäisinä vuosina. Suomalaisen sotaväen lakkauttamisen jälkeen vuonna 1902 alue siirtyi venäläiselle sotaväelle ja uudessa rakennusvaiheessa palaneet rakennukset korvattiin tiilikasarmeilla. Lisäksi rakennettiin punatiilinen upseerikerho alueen länsilaidalle. Kuvan kasarmirakennus edustaa tätä venäläistä varuskunta-arkkitehtuuria 1910-luvulta. Se sijaitsee edelleen laajan piha-alueen laidalla.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Suomenmaan kansanpukuja, näytettyinä kuvauksissa kansan elämästä. I. Hämeenmaa
kansanelämä
tapakulttuuri
asunnot
rakennukset
talonpoikaiskulttuuri
hämäläiset
Häme
Tammela
Somero
Hämäläisten pukineiden olennaisimmat osat 1800-luvulla olivat valkoinen rohtiminen mekko, patalakki ja pieksut. Kansanpukujen ohella R. W. Ekmanin teos esittelee hämäläisen heimon luonnetta, hämäläisten asumisoloja, rakennuksia ja yleisemminkin kansanelämää sekä tapakulttuuria Hämeessä 1800-luvulla.
Ekman, R. W.
Julkaistu kirjana: Helsingfors : F. Liewendal, 1867.
Kansalliskirjasto
Suomenmaan kenraalikuvernöörin tiedonantoja 1914-1916
Allekirjoittanut kenraaliluutnantti Seyn. Franz Albert Aleksandrovitš Seyn oli venäläinen kenraaliluutnantti ja Suomen kenraalikuvernööri vuosina 1909–1917. Tiedonannot on luettu ääneen Ruskon kirkossa ja Ruskon kirkkoherra on ne säilyttänyt.
Suomen kenraalikuvernööri
metsät
tiet
talvi
Evo
Lammi
1900-luku (vuosikymmen)
Evon kruununmetsä syntyi isojaon jälkeen 1770-luvulla, kun jakamatta jääneet alueet jäivät kruunun omaisuudeksi. Metsien yhteiskäyttö ja haaskaaminen kuitenkin jatkui edelleen. Vuonna 1851 säädettiin metsälaki ja Evon kruununmetsiinkin lähetettiin metsänvartijoita, joiden asuinpaikoiksi perustettiin kahdeksan kruununmetsätorppaa. Metsälakia laadittaessa huomattiin myös alan koulutuksen puute Suomessa, ja vuonna 1858 Evolle perustettiinkin metsäopisto Rautjärvien väliselle kannakselle. Myös metsänvartijakoulu tuli Evolle vuonna 1876, ja se jäi edelleen Lammille korkeimman metsäopetuksen siirryttyä Helsinkiin vuonna 1908. Vallitsevia metsätyyppejä Evon alueella ovat tuoreet ja kuivahkot kankaat. 1900-luvun alussa Evon metsät olivat kaskenpolton jäljiltä lehtipuuvaltaisia. Evon metsistä löytyy kaikenlaisia alueita, koskemattomista aarnialueista puistomaisiin metsiköihin asti. Nykyisin Evo on osa Natura 2000 -verkostoa.
Tampere : Isak Julin'in Kustannusliike ja Kirjakauppa
satamat
laiturit
Laivaranta
laivat
veneet
Höyrylaiva Ahti on kiinnittynyt Hämeenlinnan satamaan. Ahti liikennöi Vanajavedellä ainakin 1900-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä. Huvimatkojen järjestäjät kehuivat lehti-ilmoituksissaan Ahtia ketteräksi ja nopeakulkuiseksi. Laivan taustalla on kaupungin pyykkihuone, joka oli rakennettu tynnyrien varassa kelluvaksi. Rakennuksen lattiassa oli aukkoja, joista pyykkiä huuhdeltiin järvessä. Sairion puoleisella rannalla näkyy Hämeenlinnan höyrysahan lautatarhaa.
propaganda
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – Karjala-kansio
Kirjapaino-Osakeyhtiö Maakunta
Rautila
myymälät
tehtaat
Nakkila
J. W. Suomisen vuonna 1908 rakennettu nahkatehdas. Kuvannut Kustaa Emil Klint. Nakkilan 150-vuotisnäyttelyn kuvia.
Klint, Kustaa Emil
Nakkilan kunnankirjasto
Suomujoen puujumalat ja Utjanan helmireppu
Utjanan koski
Suomujoki
Suonikylä
Utjana
Peltonen, Eelis
helmenpyynti
Eelis Peltonen oli tunnettu ketun ja ahman pyytäjä, mutta hän harrasti myös helmenpyyntiä Suomujoella vuosina 1910-1955. Suomujoki oli ollut venäläisten helmenpyytäjien pyyntipaikka vuosina 1840-1890, jolloin saaliit olivat olleet hyviä. Kiitokseksi hyvistä saaliista Suomujoen varteen oli pystytetty puujumalia, jotka nyttemmin ovat maatuneet. Tarinan mukaan Utjanan koski oli saanut nimensä Utjana -nimisestä miehestä, joka häipyi hänelle säilytykseen uskotun helmirepun kanssa tiehensä sillä välin, kun toiset kiskoivat venettä kosken ohi.
Huru, Matti
Vaattovaara, Merja
suvut
sukukirjat
sukututkimus
Jaatinen, Pekka
Pekka Jaatinen
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2001
Helminen, Aarre
Huittinen -- Suontaustanmaa
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2004
Vasamaa, Helena
Suru wirsi kauheasta murhasta jonka itsellinen Robert Kustaanpoika teki Juhannus päivänä vuonna 1882
arkkiveisut
rikokset
G. W. Gustafssonin arkkiveisu kertoo samasta Hämeenlinnassa tapahtuneesta surmatyöstä kuin Simo Hirvosen arkkiveisu. Arkkiveisu on painettu Tampereella, Emil Hagelbergin ja kumppaneiden kirjapainossa.
Gustafsson, G. W.
Julkaistu painettuna: Tampere: Emil Hagelberg ja kumppanit, 1882. http://www.tampere.fi/kirjasto/digiaineisto/arkkiveisut/maalliset/gustafsson/13.pdf
Tampereen kaupunginkirjasto
Turku
hautajaiset
merkkihenkilöt
Johan Ludvig Runeberg kuoli Porvoossa 6.5.1877 ja hänet on myös haudattu sinne. Myös Turussa järjestettiin hautajaisten aikaan Runebergin surujuhla.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA
G. W. Wilén & Co:s boktryckeri
Surulaulu tapaturmasta, joka tapahtui Warjakan retillä 18. pnä Lokakuuta 1907 ja jossa hukkui 20 henkeä
1900-luku
onnettomuudet
Oulunsalo
Varjakka
1907
Katastrofit ja onnettomuudet olivat suosittuja arkkiveisujen aiheita. Surulaulu tapaturmasta, joka tapahtui Warjakan retillä kertoo Oulunsalon Varjakassa syksyllä 1907 tapahtuneesta turmasta. Norjalaisen parkki Haugesundin lastausväkeä kuljettanut vene kaatui ja kaksikymmentä lastaustöissä ollutta oulunsalolaista vaimoa ja tytärtä hukkui. Vain neljä naista ja proomun peräsimessä roikkunut venemies pelastuivat.
A. H.
Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto
Surullinen laulu eli julma aviomies Tyrvännön kappelissa
Tyrväntö
murhat
Arkkiveisu kertoo, miten Koivuniemen torpan isäntä ja piika murhasivat kuristamalla torpan emännän ja viiden lapsen äidin Tyrvännössä, Haukilan kartanon mailla.
Kangas, J.
Julkaistu painettuna: Tampere: Tampereen kivipaino, 1900. http://www.tampere.fi/kirjasto/digiaineisto/arkkiveisut/maalliset/kangas/9.pdf
Surullinen wirsi kauheasta murhasta jonka itsellinen Robert Kustaanpoika teki Juhannuspäiwänä w. 1882
Hattula
Simo Hirvosen laatima arkkiveisu on kaksiosainen. Ensimmäinen osa Tapahtuma kertoo neidin kohtalokkaasta matkasta. "Kauniista kaupungista, Linnasta Hämehen, Sen kestikievarista, Läks neiti matkallen." Neiti oli matkalla tuttavansa luokse Hattulaan, kun hän joutui kuskinsa murhaamaksi ja ryöstämäksi. Kuski jäi kuitenkin kiinni teostaan ja hirtti itsensä vankilassa tuomiota odotellessaan. Arkkiveisun toinen osa Varoitus käsittelee surmaajan katumusta ja itsemurhaa sekä varoittelee ahneuden synnistä. Arkkiveisun kirjoittaja Simo Hirvonen (1848–1915) toimi opettajana Hämeenlinnan vankilassa vuosina 1876–1882.
Hirvonen, Simo
Julkaistu painettuna: Hämeenlinnassa : G. A. Sjöblom'in kustannuksella (Hämäläisen osake-yhtiön kirjapainossa), 1882.