Kaarlo Bergbomin Minna Canthille [29.9.1887].
Salakari
teatteri
kirjallisuus
kirjeet
Minna Canth
Kaarlo Bergbom
Kaarlo Mainio Levanderin kirje Minna Canthille 27.9.1887.
Kaarlo Mainio Levander
K. F. Kivekkään kirje Minna Canthille 12.7.1887.
Hanna
kustannustoiminta
Konrad Fredrik Kivekäs
Lina Arppen kirje Minna Canthille 9.4.1887.
Lina Arppe
Maria Nikkolan kirje Minna Canthille 12.1.1887.
sanomalehdet
raittius
naisen asema
Maria Nikkola
Olga Forsténin kirje Minna Canthille 15.4.1887.
Olga Forstén
"Kansannaisen" (Qvinna af folket) kirje Minna Canthille 5.3.1887
Qvinna af folket
Kirje on allekirjoitettu nimimerkillä Qvinna af folket.
Toimi Topeliuksen kirje Minna Canthille 7.4.1887
Toimi Topelius
Anni Levanderin kirje Minna Canthille [28.1.1885]
Työmiehen vaimo
Anni Levander
Kirjeessä ei ole päiväystä, vaan se on päätelty kirjeen sisällöstä.
Kopioita Emilie Bergbomin kirjeistä Minna Canthille
Emilie Bergbom
Eero Erkon kirje Minna Canthille [syksyllä 1887]
lehdistö
Eero Erkko
Kirjeen alku puuttuu eikä siinä ole päiväystä. Minna Canthin vastaus tähän kirjeeseen on päivätty 5.10.1887.
Kopioita Kaarlo Bergbomin kirjeistä Minna Canthille
kopiot
Kaarlo Bergbomin Minna Canthille kirjoittamien 20 kirjeen kopiot. Kirjeiden päiväykset: 5.1.1880, 19.6.1880, 4.4.1881, 25.4.1881, 2.6.1881, 27.2.1882, 14.5.1882, 2.6.1882, 29.9.1887, elokuun loppu 1887, 14.5.1888, keskellä lokakuuta 1888, n.15.11.1888, Joulunaikaan 1888, 28.5.[1894], 9.1.[ ], päiväämätön. Nämä kirjeet on kopioitu foliokokoisille konseptipapereille, sivut numeroitu 1-42. Kirjepaperille kopioidut kirjeet: 3.10.1892, 30. 11. [ ] ja päiväämätön, joka on kirjoitettu syyskuun alussa v.1892. Viimeksi mainitun kirjeen sivut on numeroitu 1-12. Kopioiden kirjoittajaa ei tiedetä.
Ida Aalberg-Kivekkään kirje Minna Canthille 23.5.1893
Sylvi
Ida Aalberg-Kivekäs
Kirjeessä Aalberg-Kivekäs pyytää lupaa omalle teatteriseurueelleen esittää Canthin Sylvi-näytelmää.
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Hanna Canthin kirje Minna Canthille 8.4.1888
Suomalainen teatteri
Hanna Canth
Hanna Canthin kirje äidilleen Helsingistä.
Kirje J. Savolaiselta Minna Canthille 21.2.1893
Kanttila
Kirjeessä tiedustellaan voiko Turun kuuromykkäinkoulusta Kuopioon saapuva oppilas asua Kanttilassa.
J. Savolainen
Jussi Canthin kirje Minna Canthille 17.4.1897
Karl Johan (Jussi) Canth
Minna Canthin pojan Jussin kirje äidilleen. Jussi Canth oli tuolloin asepalveluksessa Lappeenrannassa.
Jussi Canth
Jussi Canthin kirje Minna Canthille 27.11.1896
Väinö Levanderin kirje Minna Canthille 1885
Väinö Levander
Kirjeessä Väinö Levander kertoo tunnelmia Työmiehen vaimo -näytelmän (Homsantuun) esityksen jälkeen. Kirjeen kirjoittaja Väinö Levander oli naimisissa Minna Canthin Anni-tyttären kanssa.
Väino Levander
Kirjeen lähettäjä on tuntematon ja allekirjoitus epäselvä. Kirjoittaja lupaa kirjeessä etsiä Minna Canthille fysiologista ja psykologista kirjallisuutta, vaikkei ole siihen perehtynyt.
Kirje Minna Canthille ja tyttärille 19.8.1888
runot
Kirjeessä ei ole lähettäjän nimeä. Kirjeen lopussa on runo tai laulun sanat "Sotilaspojan laulu". Tämän jälkeen on lyijykynällä kirjoitettu teksti: "Äitini sanojen mukaan on tämä kirje joltakin Pelkoselta, joka kävi Canttilassa ja jota äitini vähätteli. Aili Andersin 7.4.1975." Aili Andersin oli Minna Canthin tyttären Lyyli Andersinin tytär.
Kirje Procopélta Minna Canthille 26.4.1885
reseptit
Lyhyiden saatesanojen jälkeen on resepti mahatautia vastaan "Medel mot vattsot"
Procopé
koulutus
kielikysymys
Kirjeessä ei ole päiväystä eikä vuosilukua. Kirjeessä käsitellään fennomaniaa ja naisen asemaa. Allekirjoituksena on "Syvästi loukattu 'punainen'"
"Punainen"
kuolinilmoitukset
Lehdestä leikattu Minna Canthin kuolinilmoitus. Ilmoitus on julkaistu useammassa lehdessä. Minna Canth kuoli 12. toukokuuta 1897. Hautajaiset pidettiin kolme päivää myöhemmin. Minna Canthin hauta sijaitsee Kuopion Isolla hautausmaalla, pääkäytävän oikealla puolella, korttelissa 5. Lehdestä leikattu Minna Canthin kuolinilmoitus. Ilmoitus on julkaistu useammassa lehdessä: Päivälehti 15.5.1897 no 130, Uusi Suometar 15.5.1897 no 127, Nya Pressen 15.5.1897 no 130A, Hufvudstadsbladet 15.5.1897 no 130, Keski-Suomi 15.5.1897 no 56, Suomalainen 17.5.1897 no 55, Aamulehti 15.5.1897 no 111, Tampereen Sanomat 15.5.1897 no 75 ja Savo-Karjala 14.5.1897 no 54.
syntymäpäivät
onnittelut
Onnittelukortti Minna Canthille 50-vuotisjuhlan kunniaksi Virosta. Kääntöpuolella onnitteluteksti.
Elli Canthin kirje Jenny af Forsellesille 14.6.1938
sortovuodet
Pekka Brofeldt
Kaarlo Brofeldt
Elli Canth kertoo kirjeessä muistojaan sortovuosien ajalta kouluneuvos, FT Jenny af Forsellesille (1869-1938).
Elli Canth
Kuitti Pohjois-Savon Kansanopistoseuran kannatusmaksusta 12.11.1894
Pohjois-Savon Kansanopisto
Minna Canthin nimelle kirjoitettu kuitti Pohjois-Savon Kansanopistoseuran kannatusmaksusta vuodelle 1895.
Minna Canthin kuolema
Kirjeessä ei ole päiväystä eikä vuosilukua. Kirje on kirjekuoressa, joka on päivätty 14.5.1897. Minna Canth kuoli 12.5.1897. Allekirjoituksena on pelkkä "Hanna". Kirjeen sisällöstä päätellen kyseessä on mitä ilmeisimmin Hanna Asp.
Hanna Asp
Hanna Canthin todistus syyslukukaudelta 1884 Kuopion tyttökoulusta
todistukset
Kuopion tyttökoulu
opiskelu
Hanna Canthin päästötodistus Kuopion suomalaisesta tyttökoulusta
Todistus on vuodelta 1886. Hanna Canth oli Minna Canthin tytär.
Kutsu Kuopion Isänmaallisen seuran jäseneksi 20.5.1899
Kuopion Isänmaallinen seura
kutsut
Kutsu on osoitettu Minna Canthin tyttärelle Elli Canthille. Isänmaallinen seura pyytää Elli Canthia jäsenekseen.
Murtovarkaus
sähkeet
ensi-illat
Sähkeessä kiitetään Canthia "siitä oivallisesta näytelmästä, jolla olette rikastuttaneet näytelmäkirjallisuuttamme". Murtovarkaus-näytelmä oli saanut ensi-iltansa paria päivää aikaisemmin. Allekirjoituksena on noin parinkymmenen naisen nimi. Ensimmäisenä nimenä Augusta Heurlin.
Sähkeessä kiitetään Canthia Työmiehen vaimo -näytelmästä. Allekirjoituksena on parikymmentä nimeä. Ensimmäisenä nimenä Betty Stråhlman.
Sähke Kaarlo Bergbomilta Minna Canthille 25.2.1881
Kaarlo ja Emilie Bergbomin sähke Minna Canthille 1882
Suomalaisen teatterin näyttelijöitten sähke Minna Canthille 1891
Papin perhe
Suomalaisen teatterin näyttelijöitten sähke on ilmeisesti lähetetty Papin perhe -näytelmän ensi-illan jälkeen. Sähkeen päiväys on epäselvä. Allekirjoituksena: Leino.
Kaarlo ja Emilie Bergbomin sähke Elli Canthille 1897
surunvalittelut
Surunvalittelusähke Emilie ja Kaarlo Bergbomilta Elli Canthille. Minna Canthin siunaustilaisuudesta 15. toukokuuta 1897 muodostui vaikuttava kansanjuhla. Sähke on lähetty heti Minna Canthin kuoleman jälkeen.
Karl ja Gabrielle Tavaststjernan sähke Minna Canthin omaisille 1897
Sähketekstinä K. A. Tavastjernan nelisäkeinen muistoruno Minna Canthille.
Karl August Tavaststjerna
Kortti Työmiehen vaimon näyttelijältä 1893 Minna Canthille
Kortin takana on ruotsinkielinen teksti, jossa viitataan Työmiehen vaimo -näytelmään. Kyseessä lienee näytelmässä mukana olleen, Toppoa-esittäneen näyttelijän tervehdys. Kortin allekirjoitus on epäselvä.
Lucina Hagman
Kortin lähettäjä lienee Hanna Asp. Allekirjoituksena on Hanna A. Minna Canth kuoli 12.5.1897.
Muutamia piirteitä Minna Canthin elämästä
muistelmat
kirjailijat
Robert Kiljanderin muistelmia ystävästään Minna Canthista. Nuori Suomi s. [69]–80.
Robert Kiljander
Nuori Suomi, Minna Canthin muistolle omistettu, 1897
Heikki Kauppinen
Kauppis-Heikin muistelus Minna Canthista. Nuori Suomi s. [83] - 86.
Kauppis-Heikki
Myhkyrillä. I näytöksinen näytelmä. Näytelmän käsikirjoitus.
Maiju Canth
Myhkyrillä
käsikirjoitukset
näytelmät
Kaarlo Bergbomin sähke Minna Canthille [21.9.].
Sähkeen päivämäärä on epäselvä ja vuosiluku puuttuu. Sähke on repeytynyt taitekohdistaan, yksi osa on kokonaan irti. Kyseessä voi olla onnittelusähke Anna Liisa -näytelmän ensi-illan johdosta. Ensi-ilta oli 2.10.1895. Kaarlo Bergbom ja teatterin jäsenet kiittävät ja onnittelevat Minna Canthia.
Kasimir Leinon ja muiden sähke Minna Canthille 1895.
Kasimir Leino
Santeri Ingman
Hultin
Reijonen
Sjöberg
Frisk
Sähke on repeytynyt kolmeksi kappaleeksi ja sen päiväys epäselvä. Anna Liisa -näytelmän ensi-ilta oli 2.10.1895. Sähkeessä Kasimir Leino, Eero Erkko, Santeri Ingman, Reijonen, Hultin, Sjöberg ja Frisk onnittelevat Minna Canthia luultavasti näytelmän ensi-illan johdosta.
Minna Canthin patsaan paljastusjuhlan rintamerkki
Pahvinen, pyöreä, musta-keltainen Minna Canthin patsaan paljastusjuhlan merkki. Keskellä keltaisella pohjalla musta Minna Canthin silhuettikuva. Merkkiin on kiinnitetty musta-keltainen nauha. Kuvaa kiertää teksti "Minna Canthin patsaan paljastusjuhla 12.5.1937, klo 13". Merkin toisella puolella on teksti: "Naisten päivät Kuopiossa 11-12.5.1937"
Pieni kortti, jossa on teksti: "Kaarlo Bergbom / D:r Phil"
Fj. Andersinille osoitettu kutsu kansalaispäivällisille 12.5.1937
Kuopion Minna Canth -patsastoimikunta
August Fjalar Andersin
Kutsukortti, jolla Kuopion Minna Canth -patsastoimikunta kutsuu pankinjohtaja Fj. Andersinin kansalaispäivällisille Kuopion Seurahuoneeseen 12.5.1937. kello 18.00. Andersin oli Minna Canthin tyttären Lyylin puoliso.
Kuopion Minna Canth -patsastoimikunta.
Augusta Katharina Johnson
Constantin Littson
Gustaf Vilhelm Johnson
Ulrika Johnson
Johan Ferdinand Canth
Kutsukirje Minna Canthin sisaren Augusta Johnsonin ja Constantin Littsonin häihin 9.8.1877. Kutsujina Ulrika ja Gustav Vilhelm Johnson. Kutsuun on kirjoitettu vastaanottajaksi "Herr Lektorn Ferdinand Canth. Jyväskylä".