Synden : vad tänker tystlåten finländare om de sjudödssynden? : Kom och titta!
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Painos 1000 kappaletta
Ollikainen, Jouko
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Kangasniemi, paikallishistoria, paikalliskokoelmat, kotiseutukuvaukset, kotiseututuntemus
Kangasniemen kansalaisopiston Tunne kotikyläsi - Tallenna tieto -kurssin kokoomateos Synsiön alueen perinnetiedosta.
Kangasniemen kansalaisopiston Tunne kotikyläsi - Tallenna tieto -kurssi
Kangasniemen kunnankirjasto
Kangasniemi
paikallishistoria
paikalliskokoelmat
kotiseutukuvaukset
kotiseututuntemus
Kokoomateos Synsiön alueen historiasta, ihmisistä ja elämästä.
Synsiön seudun Kyläseura ry
Kangasniemen kirjasto
Joensuu
suvut
kirjat
Hällström
Hilja
Syntymäpäiväkirja : raamatunlause ja hengellinen värsy suomalaisesta hengellisestä runoudesta poimittu kullekin vuoden päivälle. Kirja on kuulunut Hilja Hällströmille (1861—1900). Kirjasta löytyy mm. seuraaviin henkilöihin liittyviä tietoja: Maikki Pakarinen, Hugo Olsoni, Lahja Mömmö, Henrik Hällström, Hubert Hällström, Erkki Hällström, Christina Hällström, Maikki Hällström, Conradine Lagus, Henrik Ilvonen, Alma Ilvonen, Toini Ilvonen, Alma Ilvonen, Hannes Winter, Henrika Winter, Aino Winter, Sanni Lagus, Gustaf Melander, Bertha Relander, Karl Relander, Cistus Relander, Oskar Relander, Gustaf Enwald, Johan Enwald, Reinhold Enwald, Karolina Enwald, Henrik Ervast, Lina Kiljander, Sigrid Axelson, Alma Chydenius, Selma Nyman, Anna Hasselblatt, Ivar Hasselblatt, Edith Kiljander, Adele Tavast, Selma Nyman, Sigrid Nyman, Ingrid Melander, Augusta Petrelius, Agnes Dahlström, Fanny Söderholm, Minna Stenroth, Thekla Rikström, Stella Alfthan, Nina Alopaeus, Axel ja Anna Argillander, Olga Forstén, Venda Weckström, Hilda Weckström, Johanna Europaeus, Anna Lovisa Hjerppe, Thilda Beyrath... Hilja Lovisa oli yksi piirilääkäri Henrik Hällströmin tyttäristä. Hän toimi opettajana Joensuussa. Hilja jäi sisarustensa Emilian (1860—1941), Julian (1851—1917) ja Elinin (1857—1894) tapaan naimattomaksi. Hällströmin sisaruksista etenkin Emilia ja Julia olivat vahvasti mukana monenlaisessa hyväntekeväisyystyössä.
Turku : K. Werkko
Myllymäki, Antto
Risuniemi, Artturi
kansansoittajat
hanuristit
viulistit
Honkajoki
Satakunta
1920-luku
Soittajat Antto Myllymäki, viulu (Matti Myllymäen isä) ja Artturi Risuniemi, 2-rivinen.
Honkajoen kunnankirjasto
rakennukset
maisema
Syvänojan kylän maisemaa esittävä, vuodelta 1911 peräisin oleva valokuva on otettu Porvoontien suunnalta.
Pukkilan kunnankirjasto
ihmiset
sillat
henkilövalokuvaus
Tämä seurue on kuvattu Pukkilan Syvänojan jokisillalla.
rakentaminen
sillanrakennus
Ensimmäisessä kuvassa Merja Laine istuu Syvänojan vanhalla sillalla. Seuraavissa kahdessa kuvassa rakennetaan uutta siltaa. Neljännessä kuvassa vanha silta näkyy vasemmalla taustalla. Viidennessä kuvassa pioneerit korjaavat siltaa n. vuonna 1995. Kuudes kuva on vuodelta 1955, jolloin uudesta sillasta puuttuivat enää penkereiden suojakaiteet.
T. Makkosen lähiliikenteen pikkubussi Kyllikinkatu 4:ssä 1960-luvun alussa. Taustalla näkyvät Savonkatu ja ns. Timosen talo
Iisalmi
valokuvat
1960-luku
paikallisliikenne
linja-autot
yritykset
liikennöinti
(Aineiston luovuttaja: Jukka-Matti Rönkkö)
Iisalmen kaupunginkirjasto
T. Makkosen linja-auto vuonna 1956 ns. rasvahallin edessä Kyllikinkatu 4:ssä
linja-autoliikenne
1950-luku
liikennöitsijät
T. S. Eliot : Alfred Prufrockin rakkauslaulu
Teos on taiteilijakirja. "This is the 40th anniversary revision of the catalyst of contemporary Finnish poetry. Not for sale. Not for literary priests. For stealth as T.S.Eliot advised. For the severe friends of fluxus. Decori decus addit avito". Runo painettu pienille paperiarkeille, joita ei ole leikattu auki. Kannet mustavalkoiset, kiinnitetty nitojalla.
Kytöhonka, Arto
Eliot, T.S.
murrekirjallisuus
Porin murre
murre
Satakunnan Kansa -lehdessä julkaistu murrepakina, päiväystä ei tunneta
Manta
Porin kaupunginkirjasto - Satakunnan maakuntakirjasto
Satakunnan Kansa
Kauppala, Heikki
Keuruun kaupunginkirjasto
Taavetti Huttunen ja Kalervo Hortamo n. 1948-50
Keitele
henkilöt
1940-luku
Taavetti Huttunen ja Kalervo Hortamo n. 1948-50. Kuvaaja ei tiedossa.
Keiteleen kunnankirjasto
henkilökuvat
Paananen, Wellamo
Taavetti ja Anna-Sofia Pulkkinen o.s. Jauhiainen 1940-luvun alussa. Kuvaaja ei tiedossa.
Paananen, Vellamo
kihlaus
Taavetti ja Anni Heimosen kihlakuva. Vuosiluku tuntematon. Kuva Hokkanen & Grönroos Kuopio.
merkkipäivät
Taavetti Savolainen (toinen oikealla) lähimpien omaisten seurassa 60-vuotispäivänään Vuonamon Kaarteessa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 12.9.1969.
syntymäpäivät
32. Kuopion säästöpankin Keiteleen konttorin lähetystö kävi toivottamassa onnea 60-vuotispäivänä Taavetti Savolaiselle. Kuvassa vasemmalta Taavetti Savolainen, Toini Savolainen, Tapani Tapiainen, Tapio Nuutinen ja Matti Paananen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 12.9.1969.
Taavi "Peloton” Tainio : keuruulaissyntyinen työväenjohtaja
Rainio, Jussi
kartat
1600-luku
Hämeenlinna
Hämeenlinnan kaupunki perustettiin vuonna 1639 Hämeen linnan pohjoispuolelle, linnan ja Pyövelinmäen väliselle alueelle, jossa nykyään sijaitsevat Linnankasarmit. Vanhan kaupungin tontit olivat kapeita ja pitkiä. Varsinaisia katuja oli vain yksi, ja sekin muistutti enemmän kylänraittia kuin katua. Kadun linnanpuoleisessa päässä oli tori ja sen varrella raatihuone. Kirkko rakennettiin 1660-luvulla, ja se sijaitsi kaupungin pohjoispäässä, Pyövelinmäen puolella. Niinpä kirkkoa ei vielä näy 1600-luvun puolivälissä piirretyssä kartassa. Hämeenlinnan kaupunki muutettiin 1770-luvulla kuningas Kustaa III:n määräyksestä linnan kupeesta Niementaustan mäelle, Saaristen virkatalon maalle.
Schroderus, Laurentius L.
Julkaistu kirjassa: Lindeqvist, K. O., Hämeenlinnan kaupungin historia : II osa: Kaupungin historia Ruotsin vallan aikana- Hämeenlinna : Hämeenlinnan kaupunki, 1926.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Tähdenvälejä Lievestuoreelta vuosilta 1946-1957
Telkki, Auvo
Teos on taiteilijakirja ja portfolio. Teos koostuu sirkusaiheisista kuvista. Valokuvat kansion sisällä, kansion värit tummansinininen, musta ja valkoinen. Signeerattu kpl.
Sandberg, Peter
Teos on taiteilijakirja. Teoksen muoto on avattava kirja mutta kirjan lehtiä ei voi selata. Sekatekniikka. Teoksen materiaalina mm. lehdistä leikattuja kuvia, aiheena syyskuun 11. 2001. - Sisällä punainen puun lehti syvennyksessä. Etukanteen kiinnitetty punainen silkkinauha. Sarjasta Kuiskauksia ja huutoja. Uniikkikappale, signeeraus SM 02.
Mikkonen, Sirkku
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
runot
Suomi
tiernapojat
Runoilija Eino Leino (1878-1926) kävi koulua Oulussa vuosina 1885–1890. Runossaan Tähtipojat hän muistelee oululaista tiernapoikaperinnettä: loikkia kinosten poikki, laulua paperitötteröt päässä, puisten miekkojen heiluntaa. Runon tunnelma on nostalginen, lapsuuden huolettomuutta ja elämäniloa kaipaava. Loppusäkeissä se peilautuu Leinon omakohtaisiin elämänvaiheisiin.
Leino, Eino
Helsinki : Otava : Teoksessa Talvi-yö: runoja (s. 80-82).
Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto
Tähtipojat: oululaisen kansantradition mukaan muistista ja eri lähteitä käyttäen sommitellut Jenny Elfving
kansanperinne
joulu
juhlat
esitykset
laulunäytelmät
kuvaelmat
Oulu
Tähtipojat esittää jouluajan perinnenäytelmän opettaja Jenny Elfvingin (1871–1950) sommittelemana. Elfving käy näytelmän läpi vaihe vaiheelta varusteiden rakentamista myöten. Varusteista tärkein on tähti: ”Ilman sitä ei Tähtipojat-näytelmä ole mistään kotoisin.” Kirjan omistuskirjoituksen mukaan Tähtipoikia on käytetty apuna, kun tiernapoikia on valmennettu Oulunsuun Erkkolassa 1930-luvun alussa.
Elfving, Jenny
Helsinki : Otava : Teoksessa Koivu ja tähti sekä muuta joulu-ohjelmistoa.
julkiset rakennukset
Mustavalkoiset kuvat esittävät Tähtisen taloa ja sen pihapiiriä, jonka paikalla on Pukkilan nykyinen kunnantalo. Tähtisen talo toimi muun muassa Pukkilan terveystalona, jossa oli esimerkiksi lääkärin vastaanottotilat. Tähtisen pihalla otetussa kuvassa poseeraa Hilma Majakallio (vas.) yhdessä Mirjamin (sylissä) ja Mairen kanssa. Pukkilan nykyistä kunnantaloa esittävän värivalokuvan on ottanut Pertti Mäkelä. Kuvassa oikealla oleva kunnantalo valmistui 1960-luvun puolivälissä. Kuva vasemmassa reunassa on Kohisevan talo.
Varsinais-Suomi
Raisio
koulut
Tahvion koulun V ja VI luokkien oppilaita opettajansa Anna Siirin johdolla perunan nostossa syksyllä 1947. Perunapellon takana näkyy Tahvion vanha, vuodelta 1916 oleva koulurakennus.
Raisiossa toteutettiin 1950- ja 60-luvuilla uusien koulujen rakentamisohjelma. Ensimmäisenä valmistui Tahvion koulun lisärakennus vuonna 1953. Kuva on 1960-luvulta.
Rautavuori, Väinö
Tahvo Laukkanen ja Heikki Saastamoinen 1895
1890-luku
Tahvo Laukkanen Huttuaho ja Heikki Saastamoinen Kuona 1895. Kuvaaja ei tiedossa.
Taianomaisia rajakarjalaisia hää- ja naimatapoja
Laatokan Karjala
häät
taiat
Julkaisussa esitellään rajakarjalaisia häätapoja ja - taikoja, mm. liittyen lemmennostatukseen, morsiamen pukemiseen, morsiussaunaan ja häävuoteeseen. Ensimmäisellä sivulla mainitaan viitteenä: "Artikkeli perustuu kirjoittajan kesällä 1931 Korpiselän pitäjässä tekemiin muistiinpanoihin. Kyselyssä on käytetty apuna Astrid Reposen laatimaa kirjasta "Naimatavat" (Sanakirjasäätiön julkaisuja)."
Kyytinen, Pekka
Jns:n seutukirjaston maakuntakokoelma – PKKO 49.26 KYY
Vakka-Suomen seutukunta
Vehmaa
Vakka-Suomen päivät
näyttelyt
kivityöt
Vakka-Suomen Sanomat
Teos on taiteilijakirja. Sisältää yhdeksän teosohjetta Fluxuksen ja käsitetaiteen hengessä. Musta kierreselkä. Rajoitettu painos 15 kpl.
Puttonen, Irma
Pyhäjoki
taidetapahtumat
kirjastot
taidenäyttelyt
Raahen Seutu
Taidolla ja tunteella maailmanmestariksi
Kulppi, Birgitta
kukkien sidonta
kukkien asettelu
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2005
Waahtera, Liisa
Taikanuotta eli opas taikojen kerääjille
Pohjois-Karjala
kansanusko
keräys
oppaat
Mustonen, O. A. F.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 86 TAI
SKS:n kirjapaino
Laukaa
Kananen, Taimi
Laukaan kansalaisopisto
kansalaisopistot
rehtorit
Hammaren-Jokela, Päivi
Taiteilija Pekka Suhosen virikkeellinen ja värikäs elämä
Haapanen, Olli
Taiteilijavedoksia etsauksia ja akvatintoja
Teos on taiteilijakirja. Kovakantinen haitarikirja, jonka taitelluilla sivuilla taidegrafiikkaa. Numeroitu painos (51/2100).
Tolonen, Marjatta
Taivalvaaran näyttelijä. Osa oikovedosliuskoista vuodelta 1938
romaanit
veijariromaanit
identiteetti
moraali
valehtelu
Digitoitu dokumentti sisältää ensimmäiset oikovedosliuskat romaanista Taivalvaaran näyttelijä kokonaan ja pätkiä toisesta versiosta: kansakoulunopettajan vierailu Lauri Säpin luona, kehotus ryhtyä näyttelijäksi, Vaaran Arvon lapsuus enon luona, Raamatun lueskelua. Liuskat loppuvat kesken lestadiolaisseurojen kuvauksen. Taivalvaaran näyttelijä on veijariromaani, kertomus sisämaan kylässä syntyneestä hassahtavasta huijarista Arvo Lehikoisesta, jonka pää muistuttaa pilkkaa herättävän tarkasti kylän maisemaa hallitsevaa korkeaa vaaraa. Hän vaihtaa nimeä ja roolia, on milloin saarnamies, milloin geologi tai insinööri, milloin Amerikasta palannut aviomies tai perheen kadonneeksi uskottu poika. Haanpää kuvaa romaanissa poikkeusyksilön yritystä elää vapaana työn ja yhteiskunnan rajoituksista. Laajuus 153 sivua Romaani on julkaistu ensimmäisen kerran vuonna 1938 (Gummerus). Sisältyy teokseen Kootut teokset 5 (1989, Otava 1989).
Haanpää, Pentti
Siikalatvan kirjasto
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
tulisijat
Takka (1_139 Honkajoki). Yleensä talon tuvassa sijaitseva korkea kulmatakka. Muuri vaalea. Etualalla peltinen sanko. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
Taksa, minkä mukaan liikennemaksu, ynnä satama-, silta-, waakaus-, mittaus-, pakkaus-, sortous-, parmittaus-, painolasti- ja keittohuone-maksut Helsinkin kaupunkissa lasketaan ja ylöskannetaan
liikennemaksut maksut 1870-luku
Helsingin kaupunginkirjasto
Gröneberg, C. Alb.
Rautila
hevosajoneuvot
Sota-ajan taksiajuri Henrik Terhelä Rautilan Takalasta. Kuva otettu Vinkkilässä.
Taksiasema Louhenkadulla 5.4.1956, kuvassa taksimies Torvinen
taksit
taksinkuljettajat
liikenne
Taksiasema Louhenkadulla 5.4.1956. Kuvassa taksimiehet vasemmalta: tuntematon, Paavo Väisänen, Emil Rinne, Arttu Niiranen, Ruhanen
Väisänen, Paavo
Rinne, Emil
Niiranen, Arttu
autot
Ensimmäisessä kuvassa Edwin Vilonen (vas.) ja Arto Lehtinen poseeraavat Vilosen taksin vieressä. Taustalla näkyy Karilan rakennus. Kahdesta muusta kuvasta ei lisätietoa.
Vasemmalla kuvassa Onni Laine. Oikealla oleva mies on kenties Heikki Hautala.
Lillstrang, Riitta
Taksoituslautakunta 1920-luvulta. Nojatuolissa istuu pj. Otto Laulainen, k.1939. Kuva Veikko Partaselta 1979.