Hääkutsu Kaarlo Mainio Levanderin ja Eva von Torckenin häihin 6.4.1896.
Kaarlo Mainio Levander
Eva von Torcken
Karl von Torcken
Frid von Torcken
kutsukortti
Frid ja Karl von Torckenin esittämä kutsu tyttärensä Evan ja K.M.Levanderin häihin 6.4.1896. Kutsussa ei ole vastaanottajan nimeä.
Hääkutsu maanmittari Niskaselle 17.9.1865
Ulrika Vilhelmina Johnson
Gustaf Vilhelm Johnson
Ulrika Johnson
Johan Ferdinand Canth
Kutsukirje Johan Ferdinand Canthin ja Ulrika Vilhelmina Johnsonin (Minna Canth) häihin 17.9.1865. Kutsun reunoja kiertää kasviaiheinen koho-rnamentiikkakoristelu. Kutsu on osoitettu Herra Maanmittari Niskaselle rouvineen. Kutsussa on Kuopion Isänmaallisen Seuran leima, koska arkistoaineistoa on ollut myös seuran hallussa.
Kutsu Minna Canthin patsaan paljastustilaisuuteen 12.5.1937
Kuopion Minna Canth -patsastoimikunta
Minna Canth
kutsut
Minna Canthin kunniaksi on pystytetty patsas jokaiseen hänen kotikaupunkiinsa: Tampereelle, Jyväskylään ja Kuopioon. Kuopiossa paljastettiin kuvanveistäjä Eemil Halosen suunnittelema Minna Canthin patsas 12. toukokuuta 1937. Tuolloin oli kulunut neljäkymmentä vuotta Canthin kuolemasta. Patsas sijaitsee Maaherrankadun varrella, Minna Canthin puistossa. Taitettu kortti, jolla patsastoimikunta esittää kutsun Minna Canthin patsaan paljastustilaisuuteen 12.5.1937. Kortin sisällä on juhlan ohjelma. Kutsussa ei ole vastaanottajan nimeä.
Kuopion Minna Canth -patsastoimikunta.
Taitettu kortti, jossa tieto Minna Canth -juhlasta. Kortin sisällä juhlan ohjelma.
Taitettu kortti, jonka kannessa teksti: "Minna Canthin 75-wuotisjuhla 19.3.1919. Alkaa kello 7 Raittiustalolla". Kortin sisällä juhlan ohjelma.
Suomen Naisyhdistyksen kokouskutsu 20.2.1890
Suomen Naisyhdistys
Kokouskutsu Suomen Naisyhdistyksen vuosikokoukseen 20.2.1890. Kutsu on kirjoitettu sekä suomeksi että ruotsiksi. Kutsussa on Suomen Naisyhdistyksen leima.
Finlayson & Co, G.W.Johnson ja Minna Canth arkistoaineistossa
luettelot
Finlayson & Co
Eero Hietakarin kokoamassa luettelossa on mainintoja Finlayson & Co:n, G.W.Johnsonin ja Minna Canthin esiintymisestä muun muassa Kuopion lääninhallituksen supliikkidiariossa, Kuopion Ekonomie Dombokissa, Kuopion maistraatin ja raastuvan Ekonomie ja Jurist Dombokissa. Lisäksi listaan on kerätty G.W.Johnsonia ja Minna Canthia koskevia sanomalehtiuutisia ja -ilmoituksia. Mukana on myös luettelo "Liiketulojen taksoitusluettelo Kuopiossa" sekä Kuopion lääninhallituksen passidiarion tiedot G.W.Johnsonin ja Minna Canthin ulkomaanmatkoista. Luettelon sivuista 1-8 on kopiota. Luettelon ohessa on päiväämätön saatekirje Eero Hietakarilta tuomari K. Lommille.
Eero Hietakari
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Minna Canthin ruokahankinnat maalis- ja huhtikuussa 1897
ruoka
ostot
Minna Canthin talouteen päivittäin hankituista ruokamääristä pidetty kirjanpito.
Göteborgs Handels- och Sjöfartstidning
Nimimerkin H. S-n Göteborgs Handels- och Sjöfartstidningissä 17.2.1943 julkaistu arvostelu Greta von Frenckell-Thesleffin kirjasta "Minna Canth och den unga Finland".
H. S-m
Svenska Dagbladet
Arvostelu Greta von Frenckell-Thesleffin kirjasta "Minna Canth och Det unga Finland". Arvostelu on päivätty Sv. D: 18-1-43. Arvostelun otsikko on: "Minna Canth, en finsk banbrytare"
Fredrik Böök
Sanomalehtiarvostelu näytelmästä Työmiehen vaimo
Työmiehen vaimo
teatteri
Turku
Ruotsinkielisestä, turkulaisesta sanomalehdestä leikattu näytelmän arvostelu. Päiväys ja artikkelin kirjoittajan nimi puuttuvat. Arvostelun otsikko on: "Teater. Arbetarens hustru af Minna Canth"
Sanomalehtiarvostelu "Literatur och konst" näytelmästä Työmiehen vaimo
Ruotsinkielisestä, turkulaisesta sanomalehdestä leikattu näytelmän arvostelu. Arvostelun otsikko on "Literatur och konst." Päiväys puuttuu. Allekirjoituksena nimikirjaimet G.C. Artikkelin alkuun on kirjoitettu käsin: "+ är sedan...".
suvut
Anni Canth
Elli Wilhelmina Canth
Hanna Ulrika Canth
Helka Maria (Maiju) Canth
Karl Johan (Jussi) Canth
Petter Henrik (Pekka) Canth
Lyyli Augusta Canth
Koristeellinen sukutaulu. Paperin kuva-aiheena vasemmalla palmunlehvä, enkeli ja tekstinauha. Paperille on kirjoitettu käsin Minna Canthin jokaisen lapsen nimi ja syntymäaika. Arkkia on paikattu takapuolelta arkistoteipillä.
Augusta Katharina Littson
Gustaf Vilhelm (Gusti) Johnson
Anni Levander
Sukutaulu. Paperin koristeaiheena on taulun kehys, ja siinä raamatunlauseita ja köynnöskasvikoristelua. Kehysten sisään on kirjoitettu käsin Minna Canthin lähiomaisten nimi, syntymä- ja kuolinaika.
Kutsu International Council of Women -kokoukseen
naisen asema
The National Woman Suffrage Associationin painettu tiedote ja kutsu Washington, D.C.:ssa 25.3.-1.4.1888 pidettyyn International Council of Women -kokoukseen.
Kuopion Naisyhdistyksen kokouksen pöytäkirja 11.3.1893
Kuopion Naisyhdistys
Pöytäkirja Kuopion Naisyhdistyksen kokouksesta 11.3.1893.
Minna Canthin 50-vuotisjuhlan ohjelma ja ruokalista. Tekstiä reunustaa kehykset, joihin on kirjoitettu Minna Canthin kirjoittamien teosten nimiä ja niiden henkilöitä. Otsikkona: "Minna Canth 19.3.1844-19.3.1894". Arkin toisella puolella on juhlan ruokalista. Arkkia on paikattu arkistoteipillä.
Minna Canthin uni ja pulssi toukokuussa 1897
uni
syke
Minna Canthin uni kuvattuna eri värein pylväsdiagrammilla toukokuussa 1897. Pulssi mitattu ja kirjattu päivittäin aamulla, päivällä ja illalla Canthin kuolinpäivään saakka.
Arvid Järnefeltin juridista kieltä mukaileva pilailuasiakirja Minna Canthille 13.4.1882
Arvid Järnefelt
anteeksipyyntö
Pieni lappu, jossa päiväys 13.4.1882. Ilmeisesti kyseessä on Arvid Järnefeltin pilailuluontoinen anteeksipyyntö Minna Canthille. Lapussa on selvitystä tapahtumien kulusta. Toisella puolella otsikkona "Resolutioni." ja allekirjoituksena "A. Järnefelt (Tuomari)".
Sopimus Kuopion telefooniosakeyhtiön kanssa 1.5.1893
viestintä
puhelinlaitteet
sopimukset
Kuopion telefooniosakeyhtiö
Kuopion telefooniosakeyhtiön ja Minna Canthin välinen sopimus puhelimen käytöstä. Sopimuksen numero on 29. Sopimuksessa on Minna Canthin allekirjoitus.
Roinilan talossa
näytelmät
ilmoitukset
Roinilan talossa -näytelmän ilmoitus. Ilmoituksessa esitetään näytelmän roolijako. Ilmoituksella viitataan Suomalaisen teatterin Roinilan talossa -esitykseen, jonka ensiesitys oli 19.3.1900.
Minna Canthin tyttären todistus yliopistoon kirjoittautumisesta 16.6.1899
Keisarillinen Aleksanterin Yliopisto
todistukset
opiskelu
Minna Canthin tyttären Lyyli Canthin todistus yliopistoon kirjoittautumisesta. Todistuksen on allekirjoittanut Jaakko Forsman. Todistuksen ohessa ovat yliopiston painetutut säännöt.
Minna Canthin liiton ym:n sähke rouva Andersinille 12.5.1942
Minna Canthin liitto
Minna Canthin seura
Minna Cirkeln
Lyyli Augusta Andersin
sähkeet
J.F. Canthin kirje Gustaf Canthille 20.3.1864
kirjeet
Gustaf Fredrik Canth
opintomatka Saksaan
Ferdinand Canth kirjoitti kirjeen veljelleen opintomatkaltaan Bremenistä.
Augusta Johnsonin kirje Gustaf ja Ulrika Johnsonille 19.8.1873
Augusta Katharina Johnson
Minna Canthin lapsuudenperhe
Jyväskylä
Jyväskylän seminaari
Kirje on osoitettu Augusta Johnsonin vanhemmille. Augusta Johnson oli Minna Canthin sisko. Kirje on kirjoitettu Jyväskylässä Augustan vieraillessa sisarensa kodissa.
Augusta Johnson
Augusta Johnsonin kirje Gustaf ja Ulrika Johnsonille 9.9.1873
Jyväskylän aika
Kirje on osoitettu Augusta Johnsonin vanhemmille. Augusta Johnson oli Minna Canthin sisko. Kirje on kirjoitettu Jyväskylässä Augustan vieraillessa sisarensa kodissa. Viimeisellä sivulla näkyy alku Augustan ruotsinkielisestä kirjeestä veljelleen Gustille 9.9.1873 Jyväskylästä.
Augusta Johnsonin kirje Gusti Johnsonille 9.9.1873
Kirje on osoitettu Augusta Johnsonin Gusti-veljelle. Augusta Johnson oli Minna Canthin sisko. Kirje on kirjoitettu Jyväskylässä Augustan vieraillessa sisarensa kodissa. Ensimmäisellä sivulla näkyy loppu Augustan kirjeestä vanhemmilleen 9.9.1873 Jyväskylästä.
Augusta Johnsonin kirje Ulrika Johnsonille 9.10.1877
Minna Canthin isän kuolema
Kirjeen päiväyksessä on merkintä Kuopio, mutta sisällön perusteella se on kirjoitettu Helsingissä. Augusta Johnson oli Minna Canthin sisko.
Augusta Johnsonin kirje Ulrika Johnsonille [syksy 1877]
Kirjoitettu Helsingissä, jonne Augusta muutti naimisiin menonsa jälkeen elokuussa 1877. Augusta kuoli saman vuoden joulukuussa. Kirjeessä ei ole päiväystä ja se on kirjoitettu lyijykynällä ruutupaperille. Kirjeen takana on merkintä "Fru mamma Johnson". Augusta oli Minna Canthin sisko, Ulrika heidän äitinsä. Ennen kirjettä Augusta kirjoitti ruotsinkielisen kirjeen veljelleen Gustille. Heti kirjeen jälkeen toisen kirjeen äidilleen 1877.
Augusta Johnsonin kirje Gusti Johnsonille [4.7.1877]
Kirjeessä ei ole päiväystä, mutta se on kirjoitettu heti Augusta Johnsonin isän, Gustaf Vilhelm Johnsonin, kuoleman jälkeen. G.V. Johnson kuoli lokakuun alussa vuonna 1877. Augusta ja Gusti olivat Minna Canthin sisaruksia. Viimeisellä sivulla näkyy alkua Augustan kirjeestä äidilleen syksyllä 1877.
Augusta Johnsonin kirje Ulrika Johnsonille [1877]
Kirjoitettu Helsingissä, jonne Augusta muutti naimisiin menonsa jälkeen elokuussa 1877. Augusta kuoli saman vuoden joulukuussa. Kirjeessä ei ole päiväystä, mutta se on sisällön perusteella kirjoitettu syksyllä 1877. Augusta Johnson oli Minna Canthin sisko. Ensimmäisellä sivulla näkyy toisen kirjeen loppu: Augustan syksyllä 1877 kirjoittama kirje Helsingistä.
Minna Canth -liiton Haagan alaosaston sähke rouva Andersinille 12.5.1947
Minna Canth -liitto
Canthin 100-vuotisjuhla
Minna Canth -liiton Haagan alaosasto
Ida Bonsdorff
Pieni lappunen, jossa runon käsikirjoitus. Paperiin on lyijykynällä myöhemmin lisätty "Ida Bonsdorffilta".
Kova Temppu
tasa-arvo
Kaksiosainen näytelmä. Näytelmän loppu on kirjoitettu erilliselle lapulle. Tekstin lopussa on allekirjoitus "Sofialta". Käsikirjoituksen yhteydessä on lappu, johon on kirjoitettu: "Kirjastoneuvos Helle Kannilan tutkimuksen mukaan Kova Temppu ei ole Minna Canthin oma käsikirjoitus, vaan ilmeisesti jonkun muun lähettämä Canthin arvostelua varten."
Valfrid Vaseniuksen kirjekonseptit Minna Canthille
Agnes
Valfrid Vasenius
Päiväämättömiä kirjekonsepteja. Yksi, keskeneräinen, konsepti on suomenkielinen ja se vastaa sisällöltään Vaseniuksen Minna Canthille lähetettämää kirjettä 22.5.1892. Tässä konseptissa Vasenius aloittaa siitä, mihin lähetetty kirje loppuu. Muut 17 lehteä ovat ruotsinkielisiä ja tuntuvat saman kirjeen harjoitelmilta. Tätä kirjettä ei luultavasti ole lähetetty.
Kaarlo Bergbomin kirje Minna Canthin tyttärelle 11.8.1896
Kaarlo Bergbom
Kirjessä vastaanottajaksi on mainittu "Kunnioitettava neiti!" Kirje on osoitettu Minna Canthin tyttärelle.
Hääkutsu Herra kauppias W. Moldakoffille
häät
Ulrika Wilhelmina Johnson
Gustaf Wilhelm Johnson
Kauppias Moldakoffille osoitettu kutsu Johan Ferdinand Canthin ja Ulrika Wilhelminan häihin. Häät pidettiin Kuopiossa 17. syyskuuta 1865. Kutsujina ovat Minna Canthin vanhemmat Ulrika ja Gustaf Wilhelm Johnson.
onnittelut
nimipäivät
runot
Minnan nimipäiväksi kirjoitettu onnitteluruno. Kustaa Killinen oli Kuopion kuuromykkäin koulun opettaja ja kirjailija. Runossa ei ole Killisen nimeä, tekijyys vain ilmaisulla "yhdeltä köyhältä sanan palvelijalta".
Kustaa Killinen
taloudenhoito
kirjanpito
J.F. Canthin ja Minna Canthin kodin talouskirja. Kirjaan on merkitty perheen menoja, tuloja ja muuta arkielämää valaisevaa. Merkinnät alkavat vuodesta 1877 ja jatkuvat vuoteen 1879. Viimeisellä sivulla on kirjattu vuoden 1877 menoja.
muistot
radiohaastattelu
Lyyli Andersin
Maiju Canth
Kirjoituskoneella puhtaaksikirjoitettu radiohaastattelu vuodelta 1936. Muistelijoina ovat Minnan tyttäret Lyyli Andersin ja Maiju Vuorisalo, opettaja Liina Inkinen, rouva Hanna Guseff, rouva Aija Kotilainen ja opettaja Laimi Korhonen. Haastattelijana Helmi Karjalainen.
Minna Canthin tutkintotodistus Jyväskylän seminaarista 1864
seminaari
Ulrika Wilhelmiina Johnson
Uno Cygnaeus
Todistus on kopio alkuperäisestä. Todistuksen jälkeen rouva Aili Andersinin saatekirje vuodelta 1974, jolloin hän luovutti aineiston Kuopion Isänmaalliselle seuralle. Todistus on lukuvuodelta 1863-64 ja se on Uno Cygnaeuksen allekirjoittama. Paperi on revennyt keskeltä liitoskohdasta kahtia. Päiväys on 7. kesäkuuta 1864. Loppuun on kirjoitettu ilmeisesti pilailumielessä: "Näytetty Herra Maisterille ja Seminaarin Opettajalle, joka tässä asiassa on paljon suuriarvoisempi Uno Cygnaeusta: Joh. Ferd. Canthille"
Minna Canthin kirjasto Kuopion korttelimuseossa
kokoelmat
kirjasto
Kuopion kulttuurihistoriallinen museo
Kuopion korttelimuseossa laadittu luettelo Minna Canthin huoneessa säilytettävistä kirjoista. Kirjat ovat kuuluneet Canthille ja pääosa niistä on lahjoitettu museon kokoelmiin vuonna 1948. Niteitä on yhteensä sata, minkä lisäksi kokoelmaan kuuluu lehtiä. Niiranen, Timo (1994): Minna Canthin kirjasto
Kuopio
Väinölänniemi
teatteritalo
”Väinöläniemen huvilaosakeyhtiö” rakennutti niemen kupeeseen oman näytelmähuoneensa. Minna Canth oli aktiivisesti mukana puuhaamassa kaupungissa vieraileville teatteriesityksille omia tiloja. Ensiesitys nähtiin 14. elokuuta 1882. Esimerkiksi Suomalainen teatteri vieraili esiintymässä Väinölänniemen huvilalla. Ensimmäinen Canthin näytelmä Kuopiossa esitettiin pari viikkoa avajaisten jälkeen. Näytelmä oli Murtovarkaus. Talo toimi teatterina vuoteen 1923. Sota-aikana huvila tunnettiin Lottahovina. Rakennus paloi 1967. Minna Canth oli aktiivisesti mukana puuhaamassa vieraileville teatteriesityksille omia tiloja. Teatteritalo valmistui 1882. Ensiesitys nähtiin 14. elokuuta. Ensimmäinen Canthin näytelmä Kuopiossa esitettiin pari viikkoa avajaisten jälkeen. Näytelmä oli Murtovarkaus.
Victor Barsokevitsch
laulujuhlat
Kesäkuussa 1891 Kansanvalistusseura järjesti valtakunnalliset laulu- ja soittojuhlat Kuopiossa. Juhla-alue sijaitsi Väinölänniemen kentällä. Minna Canthin kirje Elli-tyttärelle kertoo, että juhlissa kävi 16 000 vierasta. Juhla erinomaisesti onnistunut. --- Kaupunki on liputettu. --- Teaatteri ja konsertit kukkuroillaan väkeä. --- Niin, ei Kuopio ole niin iloinnut kuin nyt minun muistin aikaan. (kirje Ellille 20.6.1891) Yksi juhlien kohokohdista oli kaupungin läpi kulkenut kalevalaiskulkue, joka esitti väkeä saapumassa Pohjolan häihin, Kuva on otettu Piispanpuiston laidalla. Kuvassa laulujuhlien kalevalaiskulkue Piispanpuiston laidalla kuvattuna.
Karl Granit
Näköala tuomiokirkon tornista Puijolle päin
Puijo
kaupungintalo
Kaupungintalo valmistui 1885 kauppatorin varrelle. Rakennus oli keskeinen osa kaupunkikuvaa.Taustalla Puijo. Kuvaaja Karl Granit. Kuvan keskellä samana vuonna valmistunut kaupungintalo.
Kuopion suomalainen yhteiskoulu
koulut
Kuopioon saatiin yliopistoon johtava suomenkielinen yhteiskoulu vuonna 1892 toisena Suomessa. Näin myös Savon tytöillä oli mahdollisuus saada korkeampaa jatko-opetusta kotimaakunnassaan suomenkielellä. Koulun perustamisessa oli Minna Canthilla oma merkittävä osansa. Canth kirjoitti koulun puolesta muun muassa lehtiartikkelin. Koulu aloitti toimintansa vuokratiloissa. Vuonna 1898 se muutti Haapaniemenkadun ja Eteläisen Vuorikadun (nykyisin Minna Canthin katu 46) kulmaan, jossa rakennus on edelleenkin olemassa. Postikortti Kuopion suomalaisesta yhteiskoulusta, kuvattu vuosien 1905 ja 1915 välisenä aikana. Rakennus valmistui osoitteeseen Eteläinen Vuorikatu (nyk. Minna Canthin katu 46) vuonna 1897. Minna Canth oli perustamassa koulua sekä toimi myös sen johtokunnassa.
Savilahti
Harjula
Maisema Savilahdesta Harjulaan päin Karl Granitin kuvaamana. Harjulassa sijaitsi kaupungin vaivaistalo, jonne kaikki kaupungin vaivaishoitoon oikeutetut sijoitettiin 1880-luvulla. Julkinen huomio kohdistui Harjulan huonoihin oloihin vuosikymmenen loppupuolella. Minna Canthilla oli osansa siinä, että sairaalan olot tutkittiin ja niitä parannettiin. Maisema Savilahdesta Harjulaan päin. Kuva on otettu vuosien 1890 ja 1893 välisenä aikana. Harjulan entisessä kartanossa toimi köyhäinhoitolaitos, jota Canth kuvasi mm. Köyhää kansaa -kertomuksessaan.
Snellmanin puisto
Kanttila
Minna Canthin koti Kanttila sijaitsi Snellmanin puiston laidalla. Kuvassa puisto 1800- ja 1900-lukujen taitteessa, puiston luoteiskulmalta kuvattuna. Snellmanin patsas pystytettiin 1886 ja samalla puistokin sai uuden nimen kansallisen merkkimiehen mukaan. Minna Canthille puisto oli tärkeä paikka: Tuolla istuskelen usein yksin Snellmanin kuvapatsaan alla ja kantelen hänelle , kuinka alas suomalainen puolue on mennyt. Ja manaan hänen henkeään alas rusikoitsemaan tämän ajan fennomaaneja, sillä sitä ne totisesti ansaitsisivat. (Minna Canthin kirje Kaarlo Bergbomille 6.7.1886) Postikortti valokuvasta, joka otettu vuosien 1895 ja 1905 välisenä aikana. Kuvassa Snellmanin puiston luoteiskulma: Snellmanin patsas näkyy puiden varjossa vasemmalla. Minna Canthin Kanttila on aivan puiston laidalla, viistosti vasemmalla penkillä istuvan miehen takana.
Väinölänniemi oli kaupungin huvielämän keskus. Siellä toimi muun muassa kylpylä, ravintola ja teatteri. Väinölänniemen puistokäytäville suuntasi Minna Canth usein kävelyretkensä. Kertomuksessaan Hanna kirjailija kuljettaa henkilönsä Väinöläniemen rauhaan opiskelemaan logiikan alkeita: Mutta kotona sitä ei uskaltanut ruveta lukemaan.-- Päätettiiin mennä Väinölänniemelle. -- Ilma oli kaunis. Syksyisen auringon säteet loivat valoa ja varjoa metsien kiuhtaavaan kirjavuuteen. Mentiin niemen nenään, kalliolle, sinne jossa valkoinen laivamerkki seisoi pystyssä. Väinölänniemi kuvattuna vuosien 1890 ja 1910 välisenä aikana. Taustalla vanha kasinorakennus.
Kuva on otettu Kuopion tuomiokirkon tornista vuosien 1889 ja 1893 välisenä aikana. Etualalla oleva vaalea rakennus on Minna Canthin koti Kanttila. Kuva Schuffertin Jyväskylän kuvaamon kortilla. Kuvattu ilmeisesti samassa yhteydessä, kun valokuvaaja on käynyt Kuopiossa kuvaamassa Minna Canthin lapsia. Kuva otettu vuosien 1889 ja 1893 välisenä aikana. Etualan vaalea kulmatalo Kanttila (asuinrakennus ja ns. yläpuoti Kuninkaankadun puolella) ja sen vieressä, ruskeassa talossa nykyisellä Minna Canthin kadulla alapuoti eli lankakauppa.
Aug. Schuffert