Lappalainen, Martti
Keuruun kaupunginkirjasto
Talasjärvi
Pitkäsalmi
Nellim
Sulkusjärvi
Kontosjärvi
Kessivuono
Nellimöjärvi
Keskimöjärvi
Paatsjoki
Tsurnuvuono
Nangujärvi
Hiiriniemi
Kessijoki
Luusua
Saijets, Matti
Paadar, Pekka
Saijets, Juhani
Paadar, Antti
uitto
savotat
Pekka Svendsen muistelee lapsuuttaan Talasjärvellä ja Nellimin uittohommia ja savottatyömaita.
Svendsen, Pekka
Luostarinen, Usko
Keitele
valokuvat
asuinrakennukset
1910-luku
Talasniemi. Keitele,Vuonamo. Lohkottu Heinäselkämän kantatilasta. Tilan nimenä on alunperin ollut Niemelä. Päärakennus on valmistunut 1914.
Kosunen, Liisa
Peiponen, Sinikka
Keiteleen kunnankirjasto
Talasniemi. Keitele, Vuonamo. Lohkottu Heinäselkämän kantatilasta. Tilan nimenä on alunperin ollut Niemelä. Päärakennus on valmistunut 1914. Erikoispiirteisiin rakennuksessa kuuluu mm. sen Koutajärven puoleiselle takaseinälle tehty nikkarityylinen koristelu.
pellava
talkkuna
Kuvassa ovat Naarkoskella, Hautalan talon kohdalla olleet pellavaloukku (vas.) ja talkkunatehdas. Talkkunatehtaassa oli 200 litran pata, jossa keitettiin talkkunaa kaurasta ja herneestä. Pellavaloukku toimi Naarkosken laitosten yhteydessä sekä sota-aikana että sen jälkeenkin. Pellavat vietiin Tampereelle Tampellan tehtaalle, jossa ne vaihdettiin langoiksi. Kun sota-aikana ja heti sen jälkeen ei saatu hamppuköyttä, Viljam Nikkilä alkoi kiertää pellavalangasta köyttä. Kylän pojat olivat hänen apunaan.
Pukkilan kunnankirjasto
Talkoilla katto-olkia Pyhäjoen kalalanssiin
Pyhäjoki (kunta)
Kaukonranta
perinnemaisema
Kaleva
artikkelit (julkaisut)
Kinnunen, Vilho
Pyhäjoen kirjasto
talkoot
tapahtumat
1970-luku
Paananen, Wellamo
Keiteleen kulttuurilautakunnan yhdessä paikallisen maa- ja kotitalousnaisten kanssa järjestämä museon kattamistalkoo, joka oli samalla kesätapahtuma. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 22.6.1978
Paananen, Vellamo
Heikkinen, Kalevi
Joutsijoki, Eine
Vanhan Näkkiniemen paikalle nousi ensimmäinen siirtoväen rakentama talo 1940-luvulla. Kuva Santeri Jetsonen.
rakennukset
yhteistyö
ihmiset
hirsirakennukset
rakentaminen
Repolan tilalla, nykyisen Vahteristontien varrella, talon pystytystä. Talo on siirretty Pukkilan vanhalta kirkolta. Serafiina ja Nikanor Oksa perheineen asettui taloon 1920-luvulla.
Honkajoki
Talon ulkorakennus (1_7 Honkajoki). Pääosin hirsirakenteinen pitkä rakennus. Oikeassa päädyssä luhtiaitta, vasemmassa päädyssä ehkä puu- ja kärryliiterit. Vasemmalla päädyllä koivuhalkoja. Kuvasta ei tarkempia tietoja. 1950-l. alkup.
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
Talon ulkorakennus, kuvattu takapuolelta (1_9 Honkajoki). Pääosin hirsirakenteinen pitkä rakennus. Luultavasti kuvan 1_7 rakennus eri kuvakulmasta. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
remontti
1960-luku
Kirkonkylän Kivelässä meneillään Kalle Ruotsalaisen talon vuorittaminen. Aino-emäntä tullut kutsumaan hommissa olevia Kalle-isäntää ja Toivo-poikaa kahville. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 25.8.1967.
Talonpoikaismarssin keiteleläiset osanottajat 1930
1930-luku
Talonpoikaismarssin keiteleläiset osanottajat 8.7.1930. Kuvaaja ei tiedossa.
Talonpoikaismarssin Keiteleläisiä ja Pielavetisiä osanottajia
henkilöt
Talonpoikaismarssin Keiteleläisiä ja Pielavetisiä osanottajia. Vuosiluku ja kuvaaja ei tiedossa.
Talousneuvos Shemeikka ja kunnansihteeri Soini 1969
kunnanvaltuustot
Keiteleen valtuuston uusi puheenjohtaja talousneuvos Ale Shemeikka ja kunnansihteeri Soini. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 24.1.1969.
kilpailut
Keiteleellä palkitut taloustietokilvan osanottajat: oikealla Rauno Tikkanen, Timo Tenhunen, Esko Paananen ja Pertti Lehmuskoski. Kuvassa mukana myös pankinjohtaja Erkki Luomi sekä lehtorit Raimo Visuri ja Kaija Kärkkäinen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 4.5.1972.
uudisrakentaminen
kirkkorakennukset
Huusko, Jorma
Kauko Hakulinen näyttää paikkaa, josta hän löysi taltat Puustellin työmaalta. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 26.11.1970.
talvi
henkilövalokuvaus
Kuvassa ovat Erkki Laakso (vas.), Kirsti Jäppilä ja Veikko Jäppilä. Kuva on otettu n. 1940-luvulla.
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Maalausalustaksi käsitellyn, avoimen kirjan pinnalle on kuvattu tietön korpi, jossa pienet ihmishahmot (pyhiinvaeltajat?) kulkevat etsien valoa. Sekatekniikka, materiaalina vanha kirja, painokuvia, lakattu maali. Tekijän signeeraama, uniikkikappale.
Giacomelli, Petra
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Talvisia miesten töitä Orimattilan kotitalousopistolla 1960-luvulla
työhevoset
miehet
Orimattilan kotitalousopisto
Annikki Puskala
Orimattilan kaupunginkirjasto
Talvisodan ajan tapahtumia Koppelossa ja Veskoniemessä
Koppelo
Veskoniemi
Vesko, Jussi
Suikki, Juho (Jussi)
Kyrö, Juho
talvisota
evakuointi
Talvisodan alkaessa ensimmäisiä pommeja pudotettiin mm. Koppeloon ja Veskoniemeen. Niitä osui evakkotavaroihin ja Suikki Jussin lehmänlihoihin. Veskoniemessä Vesko Jussi närkästyi pomminpudottajille ja päätti lähteä sotaa pakoon evakkoon.
Mannermaa, Vilho (Aapo Vilho)
Vaattovaara, Merja
Särkikangas
Kemijärvi
pommitukset
sota-aika
Haastateltava oli joukkojensa kanssa Kemijärvellä ruokailemassa, kun venäläiset sotakoneet alkoivat lentää paikkakunnalla ja pommittaa. Suomalaiset vastasivat tuleen, luvatta, koska sotatilaa ei ollut julistettu.
Arrela, Lauri
Parkkina
Petsamo
välirauha
jatkosota
Ennen talvisodan syttymistä 1939 Petsamossa vallitsi epävarma tunnelma. Lapset käskettiin toimittaa ensimmäisenä pois sodan uhan alta. Venäläiset lentokoneet ilmaantuivat taivaalle ruokatunnin aikana ja illalla jouduttiin jo lähtemään kuoma-auton lavalla kohti Tervolaa. Lähtö tapahtui niin nopeasti, että Kertulla jäi saamatta kahden viikon ruokatilit yhdeksältäkymmeneltä mieheltä. Kotiin jäivät myös valokuvat, tärkeät paperit ja muu omaisuus. Välirauhan aikana 1940-1941 väki palasi takaisin ja Petsamossa vallitsi ennenäkemätön toimeliaisuus. Satamat olivat täynnä laivoja ja autot rahtasivat tavaraa koko Suomen alueelle. Kertun ylläpitämästä kioskista korvike ja munkit myytiin sitä mukaa kun niitä kerkesi paistaa. Onnea ei kestänyt kauan, sillä jatkosodan sytyttyä 1941 väki joutui poistumaan Petsamosta, tällä kertaa lopullisesti. Petsamon ajoilta päällimmäiseksi jäi mieleen hyvä toimeentulo, työteliäisyys ja jylhät maisemat. Palkat olivat parempia kuin muualla Suomessa ja elintarvikkeet halpoja, koska Petsamo oli tullivapaata aluetta.
Niemi, Kerttu
Jefremoff, Irja
sotilaat
kirjailijat
Haanpää, Pentti
Talvisodassa 16.2.1940. Pentti Haanpää takarivissä toinen vasemmalta.
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään seuralta.
Talvisodassa (1939-40) kaatuneiden vehmaalaisten sankarihaudat
Varsinais-Suomi
Vehmaa
sankarihaudat
1940-luku
Holvisyvennyksessä keskellä Kansalaissodassa 1918 kaatuneen Viljo Lehtomäen muistokivi.
Talvisota keskeytti Lutonkairan puiden kuljetuksen
Luton alue
puunkorjuu
tiekuljetus
Lutonkairassa leimattiin 350 000 runkoa parasta tukkimetsää vuonna 1938. Tätä varten rakennettiin tie, savottakämppiä ja siltoja itärajan tuntumaan Luton ja Luiron välille. Leimikko jäi pystyyn talvisodan alettua. Sodan jälkeen puut kaadettiin ja ne vietiin autokuljetuksena Kemiin ja etelän rautatieasemille sekä Ruotsin puolelle Haaparantaan.
Huru, Matti
Laitila
talvitiet
Pavela, Artturi
Tämä historiikki on pakinaa Saarijärven Karjalaisseura r.y : n 40-vuotistaipaleelta 1945—1985
Mäkinen, Aino
Tämä on juttu juomareista, koottu kohmelowäestä
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
arkkiveisut
Pohjois-Pohjanmaa
1800-luku
kansanrunous
Tämä on juttu juomareista on tunnetuin Tuoriniemen runoista. Runon 413 kalevalamittaista säettä tarjoavat osuvia tuokiokuvia eri säätyjen elämästä. Runo julkaistiin ensimmäisen kerran Turun Viikkosanomissa 1826 ja sen jälkeen useina arkkiveisupainoksina Oulussa, Vaasassa ja Viipurissa.
Tuoriniemi, Elias
Helsinki : SKS : Teoksessa Kahdeksantoista runoniekkaa: valikoima Korhosen, Lyytisen, Makkosen, Kymäläisen, Puhakan, Räikkösen y.m. runoja ja lauluja. Toim. Kustavi Grotenfelt.
Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto
Tammelan kansanopetuksen vaiheet 2. I Kirkon kansanopetus : jälkimäinen osa. II. Kunnallinen kansanopetus /
kirkot
kansanopetus
Tammela
koululaitos
pyhäkoulu
kiertokoulu
Teos jatkuuTammelan kansanopetuksen vaiheet 1 -teoksesta 1800-vuosisadan lopusta alkaen. Päättyy noin vuoteen 1920.
Hirsjärvi, Tarmo.
Forssan kirjapaino,
Tammelan kansanopetuksen vaiheet. 1 Kirkon kansanopetus
Tammelan kansanopetuksen vaiheet. 1 Kirkon kansanopetus : edellinen osa /
Forssan kirjapaino
Johdannossa käsitellään katolista aikaa ja uskonpuhdistuksen aikaa. Tammelan historiaa käsitellään vuodesta 1615 alkaen vuoteen 1900
Tammelan kunnan ja Forssan kauppalan yhteisen kunnalliskodin ohjesääntö.
Forssa
Köyhäinhoito
Tammelan kunnan Waivaiskartanon ohjesääntö : jonka Hämeenläänin kuvernööri on noudatettavaksi vahvistanut toukokuun 22 p:nä 1888 = Reglemente för Tammela kommuns fattiggård : af guvernör i Tavastehus län till efterrättelse fastställd den 22 Maj 1888.
Tammelan kunnanvaltuuston työjärjestysohjeet
35.4
kunnallishallinto
Tammelan kunta
Tammelan terhoja : kotiseuturunoja Lounais-Hämeestä /
Runot
Lounais-Häme
Vuoriniemi, J. G.
Lounais-Hämeen kotiseutu- ja museoyhdistys,
Lahtinen, N, kuvittaja
sotaveteraanit
sotahistoria
kunniamerkit
Puolustusvoimat ryhtyi vuonna 1986 jakamaan rintamaveteraanien tammenlehvämerkkiä. Sen voi saada rintamaveteraani, jolle on myönnetty rintamasotilas- tai rintamapalvelustunnus tahi ulkomaalaisen rintamasotilastunnus. Ensimmäinen kuva on otettu vuonna 1986 Pukkilan seurakuntakodilla järjestetystä tammenlehvämerkkien jakotilaisuudesta. Merkkijonosta tunnistettu Toivo Ovaska (kolmas oik.), Veikko Hukka, Aate Ahola, Erkki Rantalainen sekä Valdemar Clewer (vas.). Toisessa kuvassa ovat Pauli Alander (vas.), Mauno Heikkilä (kolmas vas.) ja Veikko Taipale (neljäs vas.).Kolmas kuva on niin ikään tammenlehvämerkkien jakotilaisuudesta. Merkit jakoi Itä-Uudenmaan Sotilaspiirin esikuntapäällikkö, everstiluutnantti Kurt Lindeman. Lindeman oli aikoinaan huippu-urheilija. Lisätietoja http://fi.wikipedia.org/wiki/Kurt_Lindeman
osuusliikkeet
historiikit
Forssan osuusliike.
Tammi kauppa-osakeyhtiö
Forssan osuusleipomo.
Osuusliike Tammi.
Selostus Forssan kuluttajain yhteistoiminnasta ajalla 1889-1949 Tammi kauppa-osakeyhtiö 1889-1922 Forssan osuusleipomo 1903-1919 Forssan osuusliike. 1919-1923 Osuusliike Tammi. 1922-1948 ja Osuusliike Tammen i.l. Johtokunnan kertomus vuodelta 1948
Hyvärinen, Kalle
Tammisen ulkorakennus edessä, taaempana taas Schultzin talo
Huittinen -- Lauttakylä
Huittisten kotiseutuyhdistyksen kuvakokoelman kuva nro 506
Tanckar om hushållningens uphjelpande i Carelen
taloushistoria
kotitalous
väitöskirjat
Karjala
Pohjois-Karjala
historia
1700-luku
Johan Lagus (16. lokakuuta 1733 Kesälahti – 3. huhtikuuta 1806 Iisalmi) oli lääninrovasti ja valtiopäivämies. Hän valmistui Turun akatemiasta 1757 filosofian maisteriksi. Hänen väitöskirjansa aihe käsitteli Karjalan talouselämää. Väitöskirja valmistui 1756, ja se on Pohjois-Karjala-kokoelman vanhin kirja.
Lagus, Johan
Kansalliskirjasto – – Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 92.87 LAG
Jacob Merckell
tanssi
kurssit
Nuorisolautakunnan järjestämä tanssikurssi Keiteleen nuorisolle. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 5.5.1977.
renessanssi 1600-1609 laulumusiikki laulut kuoromusiikki
Laulun levytys julkaistu alunperin 1954 äänilevyllä: Das deutche Lied / Hans Leo Hassler& Leonhard Lechner. - Alkuperäisen levyjulkaisun tuotetunnus: 14010 APM
Hassler, Hans Leo
Archiv Produktion des Musikhistorischen Studios der Deutschen Grammophon Gesellschaft
Arndt, Günther
Lohse, Wolfgang
Baudis, Harald
Berliner Motettenchor
Marttila, Heikki
Tapahtumia 54- vuoden takaa : mitä muistan talvisodan talvesta
Rapo, Sylvi
Tapahtumia Sääksjärven kylän historiassa : Etelä-Mäntsälän maamiesseuran 100-vuotishistoriikki : Osa 1/2
paikallishistoriat : maatalous : Mäntsälä
Sääksjärvi
Tiedosto sisältää kirjan sivut 1-61. Toinen osa osoitteessa: http://digi.kirjastot.fi/items/show/123020
Peltomäki, Anneli toim.
Mäntsälän kunnankirjasto
Tapahtumia Sääksjärven kylän historiassa : Etelä-Mäntsälän maamiesseuran 100-vuotishistoriikki : Osa 2/2
Tiedosto sisältää kirjan sivut 62-127. Osa 1 osoitteessa http://digi.kirjastot.fi/items/show/123019
Tapahtumia Suur-Huittisten historian sekä historiatoimikunnan vaiheista ja tehdyistä päätöksistä
paikallishistoriat
Huittinen
Suur-Huittinen
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2001
Iso-Ahola, Kalervo
Wilkuna, Kyösti
Kirjastot.fi