rakennukset
sotahistoria
lotat
ilmavalvonta
Pukkilan suojeluskunta rakensi Teikarinmäen majan vuonna 1932. Syksyllä 1939 viereiseen metsikköön pystytettiin ilmavalvontatorni, jossa ilmavalvontalotat työskentelivät koko talvisodan ajan sekä jatkosodan alussa. Ylimmäisenä Arto Luoman piirros Teikarinmäen majasta ja sen vieressä sota-aikana olleesta ilmavalvontatornista. Tämän jälkeen todennäköisesti 1930-luvulla otettuja valokuvia majasta ja ilmavalvontatornista. Lopussa kesäkuussa 2016 otettu valokuva Teikarinmäen majasta, kuvassa myös Lasse Sipiläinen ja Pertti Hyrylä. Panoraamakuvista avautuva näkymä on otettu paikassa, jossa ilmavalvontatorni on aikanaan sijainnut.
Luoma, Arto
Mäkelä, Pertti
Pukkilan kunnankirjasto
Teinikunnan puheenjohtaja Pirjo Jäntti 1965
Keitele
valokuvat
henkilökuvat
1960-luku
Paananen, Wellamo
Teinikunnan puheenjohtaja Pirjo Jäntti. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 5.11.1965.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
Tapper, Harri
Keuruun kaupunginkirjasto
toimistot
1970-luku
Arvo Konttisen työpöytä on jo kolmannessa paikassa kunnantalolla. Takana vasemmalta Tarja Varis, Niilo Saastamoinen ja Esko Jääskeläinen. Keiteleen tekninen toimisto pääsi väljempiin tiloihin. Uudet työskentely- ja vastaanottotilat sijaitsevat entisessä talonmiehen asunnossa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 14.12.1978.
historiikit
historiker
erikoisnumerot
specialnummer
juhlajulkaisut
festskrifter
tekniset alat
tekniska branscher
klubit
klubbar
Vaasa
Vasa
1800-luku
1800-talet
1900-luku
1900-talet
Tekniska Föreningens i Finland Förhandlingar, Årgång 54, XII A December 1934, Specialnummer Helsingfors 1934 Mercators Tryckeri Aktiebolag Tekniska Föreningens i Finland Förhandlingar Redigerade av John L. W. Lillja Specialnummer utgivet till Tekniska Klubben i Wasa 40-års Jubileum Redaktionskommittè: C. Selim Westman, ordf. - Bertil Levón, sekr. Torsten Nordström, E. I. Serenius, Walter Swanljung, Fredrik Wikman Innehåll: Walter Swanljung : Tekniska Klubben i Wasa 1894 - 1934 Ing. Georg F. Janson : Om Syd-Österbottens elektrifiering Stadsing. I. I. Holming : Wasa stads hamnar Dipl.-ing. C. Selim Westman : Provrumsförsök med Wickströms motorer Ing. Bertil Levón : Transportelement i kvarnar Dipl.-ing. Ragnar Dunkers : Framtidens storvägar - Intryck från en studieresa till Tyskland sommaren 1934 Fil. dr. Lennart Kurtén : Industrien i Wasa Fil. Mag. Halvdan Ström : Glas- och fajansindustri i Svenska Österbotten på 1800-talet Ing. R. Amberg : Inha bruk Fil. mag. Axel N. Westerlund : Tre ledande Jakobstads industrier L. Krohn : Briketter av träavfall
murrekirjallisuus
Porin murre
murre
Satakunnan Kansa -lehdessä 15.8.1959 julkaistu murrepakina.
Manta
Porin kaupunginkirjasto - Satakunnan maakuntakirjasto
Satakunnan Kansa
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Kuvia ja tekstiä unkariksi ja ranskaksi.
Szirányi, Istvàn
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Telefooni luettelo Hämeenlinnan kaupungista ja sen ympäristöstä
puhelinluettelot
puhelinlaitokset
Hämeenlinnan telefooniosakeyhtiö
Hämeenlinna
Hattula
Hauho
Kalvola
Lammi
Leppäkoski
Tyrväntö
Maatiala
Tuulos
Urjala
Luopioinen
Toijala
Renko
1902
Vuonna 1902 yli kahdella sadalla hämeenlinnalaisella yksityishenkilöllä, liikkeellä ja virastolla oli puhelin käytössään. Hämeenlinnan puhelinnumeroiden lisäksi luetteloon sisältyvät Hattulan, Hauhon, Iittalan, Lammin, Leppäkosken, Maatialan, Rengon, Tyrvännön, Toijalan, Tuuloksen, Luopioisten ja Urjalan keskusasemiin liitetyt puhelinnumerot.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Hämeenlinnan telefooni-osakeyhtiö, 1902.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Varsinais-Suomi
Nousiainen
Tiihonen, Paavo
Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
Televisio lahjoituksena päiväkoti Muksulaan 1975
päiväkodit
yrittäjät
televisiot
Lasten päiväkoti Muksula sai television lahjana Keiteleen Yksityisyrittäjät ry:ltä. Vasemmalta Pauli Paananen, Raimo Laulainen ja Pentti Sirkeinen. Lahjoituksen otti vastaan lasten päiväkodin johtaja Ulla Nakari. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 1.5.1975.
vanhainkodit
Keiteleen Lions Club lahjoitti television vanhainkotiin Savolaan. Televisiota luovuttamassa Matti Nenonen ja Yrjö Vuorela. Vanhainkodin edustajina lahjoituksen vastaanottivat Pirkko Pipinen ja Alpo Jääskeläinen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 13.12.1973.
Tellervo ja Lauri Tenhola & Rauha Vikström
ihmiset
opettajat
kansakoulunopettajat
koululaiset
kyläkoulut
kansakoulu
Pukkila -- Kantele
Kanteleen kansakoulun pitkäaikaisina opettajina toimivat Tellervo Tenhola (o.s. Vuorela) (vuosina 1921-1962), Lauri Tenhola (vuosina 1927-1962) sekä alakansakoulun opettaja Rauha Vikström (vuosina 1921-1956). Ensimmäisessä kuvassa ovat Tenholat. Lauri Tenhola oli kotoisin Noormarkusta. Toisessa kuvassa ovat Rauha Vikström (vas.) ja Tellervo Tenhola. Kolmas kuva on luokkakuva. Opettajat istuvat toisen rivin keskellä. Neljännessä kuvassa koululaiset ovat retkellä. Kuvasta tunnistettu Tellervo Tenhola (takarivissä oikealla) ja Rauha Vikström (takarivissä 3.vas.).
museoesineet
Honkajoki
Telso (4_154 Honkajoki, Kirkonkylä). Honkajoen museon esine nro 154. Lyhyt puuvartinen, käyrä teräase.
Heikkilä, Juhani
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
Edessä Tenhun talo ja takana Kampaamo Nousiainen. Vuosiluku ei tiedossa.
Teos on taiteilijakirja. Pahvikoteloon sijoitettu kuvateos, jossa 20 numeroimatonta, kaksipuoleista lehteä. Numeroitu painos (166/500). Tekstitön julkaisu.
Arcangelo
koulut
Terriniemi
Karkkula
Terriniemen vastavalmistunut koulu vuonna 1959. Nykyään Karkkulan koulu, joka toimii edelleen.
Orimattilan kaupunginkirjasto
henkilöt
kirjailijat
sukulaiset
tyttäret
Haanpää, Elsa
Marttinen, Terttu
Pyhäntä, Lamujärvi
Terttu Marttinen ja Elsa Haanpää kesällä 1959 Korpelaisessa.
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään seuralta.
asuinrakennukset
Vuonamon Koiramäeltä. Tervamäen isäntä Olavi Nuutinen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 8.8.1974.
Tervanpolttajat : ynnä muita kertomuksia pohjan periltä
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
novellit
tervanpoltto
maaseutu
Kainuu
Tervanpolttajat sisältää seitsemän tarinaa "Pohjan periltä", ristijärveläisen Salomo Pulkkisen (1873-1952) kotiseudulta. Historiallisten kuvausten aiheet ulottuvat tervanpoltosta korven ihmisten elämänkäänteisiin.
Pulkkinen, Salomo
Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto
Honkonen, Antti
Tervanpolttouuni Rimminjoen tervahaudalla
Tervanpolttouuni Rimminjoen tervahaudalla. Vuosiluku ja kuvaaja ei tiedossa.
Lieksa
Pielisjärvi
Kelvä
Kitsi
Sarkala
Pankakoski
Hattuvaara
terveys
järjestöt
Lapalien Marttayhdistys
Partalanmäen Pioneerit
Kelvän nuorisoseura
Kitsin Kilpaveikot
Rantalan koulu
Surpeenvaaran koulu
Pielisen koulu
Merilän koulu
Kylänlahden kansanopisto
Läpikäytävän Raittiusyhdistys
Kelvän Nuorisoseura
Lieksan kirjasto – Kauko ja Helvi Tanskasen kokoelma
postikortit
1900-luku (vuosikymmen)
Posteljooni tuo kädessään tervehdystä Hämeenlinnasta. Samanlaisia kortteja tehtiin 1900-luvun alussa useista eri kaupungeista. Posteljoonin laukku on avattava ja sen sisällä on ilmeisesti ollut useampia kuvia sisältävä kuvahaitari, jossa on ollut kuvattuna Hämeenlinnan tärkeimmät nähtävyydet. Haitarin toiselle puolelle on voinut kirjoittaa tervehdyksen.
Tervehdys Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2005
Helminen, Aarre
runot
Oulu
Merikoski
Hilja Liinamaa (1876-1935, v:sta 1899 Pärssinen) oli keskeinen vaikuttaja sosiaalidemokraattisessa työväenliikkeessä 1900-luvun alkupuolella. SDP:n kansanedustajana hän keskittyi naisten ja lasten yhteiskunnallisen aseman kohentamiseen. Taistelon tuoksinasta on Hilja Liinamaan ensimmäinen poliittisesti kantaaottava runokokoelma. Runossa ”Tervehdys Merikoskelle” muistellaan kouluaikojen kotikaupunkia Oulua ja sen kuohuvaa koskea.
Liinamaa, Hilja
Helsinki : Työväen sanomalehti : Taistelon tuoksinasta (s.83-85)
Tervehdys Sortavalan diakonissalaitoksesta 1920 : 20.
Laatokan Karjala
Sortavala
Sortavalan diakonissalaitos
evankelis-luterilainen kirkko
lähetystyö
Suomen Kirkon Sisälähetysseura perustettiin Sortavalaan vuonna 1905. Sen missiona oli soveltaa uusia diakoniatyömuotoja Suomen oloihin. Sortavalassa sijainnut Diakonissalaitos siirtyi vuonna 1906 Sisälähetysseuran omistukseen.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 25.5051 TER
Suomen Sisälähetysseuran r.y. Kirjapaino
Tervehdyssanoja armollisimmalla luvalla 30 p. Toukokuuta v. 1890 seppelöidyille sadalle seitsemällekymmenelle neljälle filosofian maisterille
kaunokirjallisuus
1890-luku
Paavo Cajander kirjoitti paljon runoja tilaustyönä erilaisia juhlatilaisuuksia varten. Vuonna 1890 Cajander sai vakinaisen nimityksen suomen kielen lehtorin virkaan Helsingin yliopistossa. Samana vuonna hän kirjoitti juhlarunon yliopiston maisteripromootioon. Runon lisäksi teos sisältää promovoitavien maistereiden ja riemumaistereiden luettelon. Maistereiden joukossa on myös useita Hämeenlinnan historiasta tuttuja nimiä, mm. kirjailija Theodolinda Hahnssonin poika Hannu Hahnsson ja lehtori Nantti Sainio, jonka murha aiheutti suuren kohun Hämeenlinnassa vuonna 1892.
Cajander, Paavo
Julkaistu painettuna: Helsinki : Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1890.
Teos on taiteilijakirja. Käsin sidottu, vaaleansinisin silkkinauhoin koristeltu uniikkikappale. Sisältää postikorteista skannattuja suomenkielisiä lomatervehdyksiä 1980-luvulta, etu- ja takakansien kuvituksena postikorteista leikattuja, aurinkorantoja esitteleviä kuvia. 43 numeroimatonta sivua.
Vesanen-Laukkanen, Virpi
Terveiset valtakunnallisilta kotiseutupäiviltä Tampereelta 30.7.-3.8.2003
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2003
Waahtera, Liisa
Tanskanen, Salme
Tervetuloa Annalaan! : Pyhäjoen Annalan kotiseutumuseon rakennuksia ja esineitä
kotiseutumuseot
museot
oppaat
Pohjois-Pohjanmaa
Pyhäjoki
Teos esittelee Pyhäjoen Annalan kotiseutumuseon rakennuksia ja esineitä.
Lahnaoja, Heikki
Pyhäjoen kunta
Petäjäsoja, Inga
Salmén, Sirpa
Paimio
luontaishoito
aikakauslehdet
1930-luku
luontaishoitolat
Luonnonmaa, Sampsa (toim.)
Terveyden Ystävät
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä perikunnalta.
luonaishoitolat
Luonnonmaa, Sampsa (toim).
Terveyden ystävä, nrot 3-4, 1934 ja 1-4, 1935
Terveydenhoito- ja rakennusohjesääntö Hauhon pitäjälle
ohjeet
terveydenhuolto
Vuonna 1880 annettu terveydenhoitoasetus velvoitti kunnat pitämään silmällä terveyden- ja sairaanhoitoa, terveydenhoidosta annettujen asetusten noudattamista ja myös yleistä puhtaanapitoa. Hauhon pitäjässäkin yleinen terveydenhoito ja sen valvonta oli asetuksen määräysten mukaisesti kunnallislautakunnan asiana. Kunnallislautakunnan asiantuntemus terveysasioissa oli maalaiskunnissa yleensä vähäistä, joten asetus määräsi myös, että terveydenhoitoa koskevia asioita käsiteltäessä oli piiri- tai kunnanlääkärillä ja kirkkoherralla oikeus olla läsnä kunnallislautakunnan kokouksissa. Hauholla kunnallislautakunnan alaisuudessa toimi rakennus- ja terveydenhoitolautakunta, johon valittiin jäsenet kolmeksi vuodeksi kerrallaan. Jäsenten tuli olla ”rakennusjärjestystä ja terveydenhoitoa harrastavia, kokeneita ja ymmärtäväisiä miehiä”. Hauho oli jaettu piireihin, joihin nimettiin ”katsantomies” valvomaan käytännössä terveysoloja omassa piirissään ja raportoimaan mahdollisista ongelmista kunnallislautakunnalle.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinnassa, 1895.
Terveydenhoito-järjestelmä Hattulan kunnalle : Hämeenläänin kuvernöörin vahvistamat kesäkuun 2 päivänä 1893
"Hänen Keisarillisen Majesteettinsa Armollinen Asetus, koskien terveydenhoitoa Suomessa" astui voimaan 1.7.1880. Kaupungeissa oli nimettävä terveydenhoitolautakunta ja vahvistettava terveydenhoitojärjestys. Maaseudulla terveydenhoidon valvonta ja toimeenpano kuului kunnallislautakunnalle. Hämeen läänin kuvernööri vaati 1800-luvun lopulla myös maaseudun kuntia laatimaan ehdotuksen terveydenhoitojärjestykseksi, joka kuvernöörin oli vielä vahvistettava. Hattulan kunnan terveydenhoito-järjestelmän ensimmäisessä luvussa käsitellään yleisen terveydenhuollon valvontaa, joka siis Hattulassakin oli asetuksen mukaisesti kunnallislautakunnan vastuulla. Kunnallislautakunnan avuksi valittiin jokaisesta kyläkunnasta kylän suuruuden mukaan yksi tai useampi tarkastusmies kolmeksi vuodeksi kerrallaan. Tarkastusmiesten tehtävänä oli valvoa käytännössä oman kylänsä terveysoloja, esim. seurata tartuntatautitilannetta ja raportoida toimistaan ja havainnoistaan kunnallislautakunnalle. Hattulan säännöstön toinen luku käsittelee tonttien rakentamista ja niiden puhtaanapitämistä.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna, 1896.
Terveydenhoitojärjestys Tammelan kunnalle jonka Hämeenläänin Kuvernöörinvirasto on noudatettavaksi vahvistanut joulukuun 7 päivänä 1905.
Tammelan kunta
terveydenhoito
historia
järjestyssäännöt
Kuvernöörinviraston antama säädös terveydenhoidosta Tammelan kunnassa 1906
Hämeenläänin Kuvernöörinvirasto
Terveys- ja sairashoidolliset olot Hämeenlinnan kaupungissa
sairaanhoito
tilastot
väestötilastot
kuolemansyyt
kuolleisuus
taudit
tartuntataudit
asunnot
asuminen
elintarvikehygienia
elintarvikevalvonta
saunat
sairaalat
apteekit
lääkärit
sairaanhoitajat
kätilöt
käsityöläiset
ammattientarkastus
Kaupunginlääkäri Viktor Manner (1864–1936) selvitti vuonna 1909 Hämeenlinnan kaupungin terveydenhoidon tilannetta kaupungissa pidettävää Suomen terveydenhoitoyhdistyksen kokousta varten. Vaikka kokous peruuntuikin, Mannerin selvitys julkaistiin painettuna samana vuonna. Ajankohtaisia asioita kaupungin terveydenhuollossa tuolloin olivat vesijohto- ja viemärityöt sekä kaupunginsairaalan laajennus. Manner esittelee terveyden- ja sairaanhoidon tilanteen historiallista taustaa vasten, esim. väestö- ja kuolleisuustilastoja teoksessa on yli sadan vuoden ajalta. Teoksen liitteenä on terveydenhuoltoon liittyviä virallisia ohjeita, mm. Hämeenlinnan kaupungin terveyshoitosäännöt vuodelta 1903.
Manner, Viktor
Terveysasemalle etsitään paikkaa Pyhäjoella
Pyhäjoki (kunta)
uudisrakentaminen
terveyskeskukset
linja-autoasemat
Kaleva
artikkelit (julkaisut)
Puskala, Marianne
Pyhäjoen kirjasto
Rouva Hokkanen ja ylihoitaja Koskinen täyttämässä vanhusten terveyspäiväkortteja. Keiteleellä järjestetty terveyspäivä oli laatuaan ensimmäinen koko maassa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 19.3.1970.
Ilmaiseen terveystarkastukseen saapuneita odottamassa vuoroaan. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 27.3.1975.
Terwanpolttoko wai heinänwiljelys. Muutama sana Kajaanin kihlakuntalaisille 1887
maanviljely
kansanperinne
1800-luvun lopulla tervan hinta oli laskenut ja sen poltto velkaannutti tekijänsä. Oulun apulaislääninagronomi Anders Theodor Europaeus (1836-1912) kampanjoi voimallisesti maanviljelyksen ja karjanhoidon puolesta. ”Jos Kajaanin kihlakunnan wanhat terwanpolttajat mielivät edistyä, heidän on jättäminen nykyinen terwanpoltto ja turwaantuminen heinänwiljelykseen ja karjantuotteellisuuteen”, Europaeus neuvoo.
Europaeus, Anders Theodor
Teuvo Pakkalan kirje Minna Canthille 28.4.1894.
kirjallisuus
kustannustoiminta
kirjeet
Minna Canth
Teuvo Pakkala
The Advetures Vehmassalmen tanssipaviljongilla 25.8.1963
Vehmaa
tanssilavat
viihdemusiikki
seuratanssit
Saarinen, Kari
The black box : the IX Baltic triennial of international art: BMW
Teos on taiteilijakirja. Mustassa pahvilaatikossa 5 nidettä, 2 esitettä sekä taiteltu juliste.
Hernández Chong Guy, Sofia
Malasauskas, Raimundas
Vaillant, Alexis
The book : sanoja, words, paroles : an exhibition of artists' poems
Teos on taiteilijakirja. Liittyy näyttelyyn Helsingissä Muu ry:n galleriassa 6.10.- 1.11.1998. Selkänimeke: Sanoja = Words = Paroles.
Bowes, David
Alveras, Maria de
Luukas, Tuukka
Ono, Yoko
Tsolagui
Shimamoto, Shozo
Uutinen, Marianna
Zajac, Lesja