Nousiaisten kunnan kuntosali
subject: Varsinais-Suomi
subject: Nousiainen
subject: 2010-luku
subject: kuntosalit
subject: liikuntapaikat
description: Nousiaisten kunnan kuntosali toimi vuosia Kirkkotiellä, Puutyöliike J. Heikkilän omistamissa tiloissa.
creator: Kaunonen, Paula
rights: Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
format: Kuva/JPEG

Nousiaisten peltomaisemaa
subject: Varsinais-Suomi
subject: Nousiainen
subject: 2010-luku
subject: maisema
subject: pellot
subject: tiet
creator: Kaunonen, Paula
rights: Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kirjastosta.
format: Kuva/JPEG

Lehtiniemen torppa lahjoitettiin ja siirrettiin Nousiaisten kotiseutumuseolle
subject: Varsinais-Suomi
subject: Nousiainen
subject: 2010-luku
subject: kotiseutumuseot
subject: kotiseutuyhdistykset
subject: rakennukset
description: Lehtiniemen rakennus siirrettiin museoalueelle vuonna 2011, ja se on lahjoitus Kalervo Sainion perikunnalta. Kuvissa siirron jälkeiset kunnostustyöt meneillään elokuussa 2012.
creator: Kaunonen, Paula
rights: Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kirjastosta.
format: Kuva/JPEG

Lehtiniemen torppa
subject: Varsinais-Suomi
subject: Nousiainen
subject: 2010-luku
subject: kotiseutumuseot
subject: rakennukset
description: Lehtiniemen torppa ei ole varsinainen museorakennus, vaan se on sisustettu 1920-luvun tyyliseksi kokoontumispaikaksi. Tämän vuoksi siitä jätettiin pois rakennusosia, joista vanhimmat kustavilaisaikaisia (1772–1809). (Jukka Sainio, 2017) Rakennus kunnostettiin kotiseutuaktiivien talkootyönä.
creator: Kaunonen, Paula
rights: Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
format: Kuva/JPEG

Falkinkoski
subject: Varsinais-Suomi
subject: Nousiainen
subject: Hirvijoki -- Varsinais-Suomi
subject: 2010-luku
subject: joet
subject: kosket
description: Falkinkoski on Hirvijoessa.
creator: Tiihonen, Paavo
rights: Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
format: Kuva/JPEG

Nousiaisten lukion kirjastotila
subject: Varsinais-Suomi
subject: Nousiainen
subject: 2010-luku
subject: koulut
subject: kirjastot
description: Lukion kirjastotilassa on pieni kokoelma lukiolaisten käyttöön suunnattua aineistoa. Aineisto järjesteltiin uudelleen lukion remontin jälkeen.
creator: Kaunonen, Paula
rights: Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
format: Kuva/JPEG

Näkymiä Nummen kylästä 2010-luvulta
subject: Varsinais-Suomi
subject: Nousiainen
subject: 2010-luku
subject: maisema
subject: kylät
subject: rakennukset
subject: tiet
description: Kiinteistö Moisiontien risteyksessä toimi aikanaan Postin jakelukeskuksena. Kerros- ja rivitaloja Nummentiellä ja Torikujalla sekä Koljolantiellä.
creator: Kaunonen, Paula
rights: Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
format: Kuva/JPEG

Nousiaisten Tilikeskus
subject: Varsinais-Suomi
subject: Nousiainen
subject: 2010-luku
subject: yritykset
subject: tilitoimistot
subject: rakennukset
creator: Kaunonen, Paula
rights: Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
format: Kuva/JPEG

Nummentien liiketiloja
subject: Varsinais-Suomi
subject: Nousiainen
subject: 2010-luku
subject: yritykset
subject: rakennukset
subject: taajamat
description: Nummentien liikekiinteistössä toimivat Nousiaisten kebab pizzeria, Nousten pyörä sekä Nousiaisten kunnan tekninen osasto. Mynämäen-Nousiaisten Osuuspankki seuraavassa rakennuksessa oikealla.
creator: Kaunonen, Paula
rights: Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön kysyttävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
format: Kuva/JPEG

Nousiaisten kunnan vaakuna
subject: Varsinais-Suomi
subject: Nousiainen
subject: 2010-luku
subject: vaakunat
subject: kunnat
description: Nousiaisten vaakuna on Nousiaisten kunnan tunnus. Vaakunan aihe viittaa Suomen ja 1200-luvulla rakennetun Nousiaisten kirkon suojeluspyhimykseen Pyhään Henrikiin, joka kuvataan vaakunassa polkemassa piispanistuimeltaan murhaajaansa Lallia. Vaakunan selitys on ”punaisessa kentässä piispanistuimella istuva Pyhä Henrik, joka polkee jaloillaan kirves kädessä maassa makaavaa miestä (Lallia), kaikki kultaa.” Vaakunan on suunnitellut Olof Eriksson, ja Nousiaisten kunnanvaltuusto hyväksyi sen kokouksessaan 21. maaliskuuta 1961. Sisäasiainministeriö vahvisti vaakunan käyttöön 26. kesäkuuta samana vuonna. (Suomen kunnallisvaakunat, 1982 ja Kansallisarkiston digitaaliarkisto)
rights: Kaupallinen käyttö kielletty.
format: Kuva/JPEG

Maataloustyöt pellolla
subject: Varsinais-Suomi
subject: Nousiainen
subject: 1980-luku
subject: maatalous
subject: maatalousyrittäjät
subject: peltoviljely
subject: pellot
creator: Tiihonen, Paavo
rights: Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
format: Kuva/JPEG

Savojärven sulkuportit
subject: Varsinais-Suomi
subject: Nousiainen
subject: 1980-luku
subject: järvet
subject: vesistöjen säännöstely
creator: Tiihonen, Paavo
rights: Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
format: Kuva/JPEG

Nousiaisten Nummen rivitalo - As Oy Kaunela
subject: Varsinais-Suomi
subject: Nousiainen
subject: 1980-luku
subject: kylät
subject: rakennukset
subject: rivitalot
description: Aiemmin paikalla olleen Lempisen pariskunnan omakotitalon tilalle kunnassa suunniteltiin kerrostaloa, mutta rivitaloon päädyttiin. Kuudesta osakkeesta koostuva Kaunela rakennettiin 1970-luvun puolivälissä ja osakkaiksi valikoitui varakkaita nousiaislaisia, joista talo sai kutsumanimekseen "Lompakkorinne". Lempisen kauniista puutarhasta säästettiin omenapuita, jotka kaadettiin tontilta vasta muutama vuosi sitten salaojaremontin yhteydessä. (2022)
creator: Tiihonen, Paavo
rights: Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
format: Kuva/JPEG

Aittarakennuksen siirtotyö museoalueelle
subject: Varsinais-Suomi
subject: Nousiainen
subject: 1980-luku
subject: kotiseutumuseot
subject: kotiseutuyhdistykset
subject: rakennukset
subject: rakentaminen
subject: siirto
description: Aitta
creator: Tiihonen, Paavo
rights: Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
format: Kuva/JPEG

Ailion kauppa
subject: Varsinais-Suomi
subject: Nousiainen
subject: 1980-luku
subject: myymälät
subject: kyläkaupat
description: Vuodesta 1970 alkaen toiminut päivittäistavarakauppa Koljolassa.
creator: Tiihonen, Paavo
rights: Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
format: Kuva/JPEG

Nousten Market
subject: Varsinais-Suomi
subject: Nousiainen
subject: 1980-luku
subject: myymälät
subject: kyläkaupat
creator: Tiihonen, Paavo
rights: Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
format: Kuva/JPEG

Nousiaisten kunnankirjasto Nummella
subject: Varsinais-Suomi
subject: Nousiainen
subject: 1980-luku
subject: kirjastot
subject: rakennukset
description: Nousiaisten kirjasto siirtyi Kirkonpiirin koululta Nummelle, Henrikin koulun pihapiiriin.
creator: Tiihonen, Paavo
rights: Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
format: Kuva/JPEG

Nousiaisten Säästöpankki
subject: Varsinais-Suomi
subject: Nousiainen
subject: 1980-luku
subject: pankit
subject: taajamat
subject: rakennukset
creator: Tiihonen, Paavo
rights: Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
format: Kuva/JPEG

Nousiaisten Kotileipä
subject: Varsinais-Suomi
subject: Nousiainen
subject: 1980-luku
subject: leipomot
subject: myymälät
description: Perheyritys on tunnettu munkkilana, josta sai maakunnan herkullisimpia munkkeja ja muita tuoreita leivonnaisia.
creator: Tiihonen, Paavo
rights: Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
format: Kuva/JPEG

Haitaritupa
subject: Varsinais-Suomi
subject: Nousiainen
subject: 1980-luku
subject: baarit
creator: Tiihonen, Paavo
rights: Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
format: Kuva/JPEG

Laitilan historia I
subject: paikallishistoriat
subject: historia
subject: Laitila
creator: Kivikoski, Ella
creator: Koivisto, Olavi
source: Vammala 1969, Vammalan Kirjapaino Oy.
publisher: Julkaisija: Laitilan kunnan ja seurakunnan asettama historiatoimikunta.
format: Teksti/PDF
language: fi
coverage: Laitila

Tervetuloa Annalaan! : Pyhäjoen Annalan kotiseutumuseon rakennuksia ja esineitä
subject: kotiseutumuseot
subject: museot
subject: oppaat
subject: Pohjois-Pohjanmaa
subject: Pyhäjoki
description: Teos esittelee Pyhäjoen Annalan kotiseutumuseon rakennuksia ja esineitä.
creator: Lahnaoja, Heikki
source: Pyhäjoki : Pyhäjoen kunta
publisher: Pyhäjoen kunta
contributor: Petäjäsoja, Inga
contributor: Salmén, Sirpa
format: Teksti/PDF
language: fi
coverage: Pohjois-Pohjanmaa

Hämeenlinnan kaupunki
title: Hämeenlinnan kaupungin ympäristöt
subject: kartat
subject: kaupungit
subject: kaupunkikeskustat
subject: Hämeenlinna
subject: Hämeenlinnan maaseurakunta
subject: Vanaja
subject: Hattula
subject: Janakkala
subject: 1910-luku
description: Maanmittari J. F. Sevónin vuoden 1912 vaiheilla piirtämä Hämeenlinnan kaupungin kartta perustuu vuoden 1887 asemakaavaan. Sevón täydensi sitä kuitenkin tällä välillä valmistuneilla rakennuksilla ja puistoilla, mm. ortodoksisella sotilaskirkolla ja Kunnallissaunalla sekä Toripuistolla ja sen paviljongeilla. Sevónin kartta sisältää lisäksi Myllymäen kaupunginosan epävirallisen tonttijakokaavan. Toinen Sevónin piirtämä kartta kuvaa Hämeenlinnan kaupungin ympäristöjä sisältäen mm. Hämeenlinnan maaseurakunnan ja Vanajan pitäjän sekä myös osan Hattulan ja Janakkalan pitäjistä.
creator: Sevón, J. F
source: Julkaistu painettuna: Helsingfors : A.-B. F. Tilgmann.
publisher: Kansalliskirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Plan af Tawastehus
subject: Gyldén, Claes Wilhelm
subject: kartat
subject: asemakaavat
subject: korttelit
subject: tontit
subject: kaupunkikartat
subject: 1841
subject: 1840-luku
subject: 1800-luku
description: Claes Wilhelm Gyldén (1802–1872) toimi päämaanmittauskonttorin insinöörinä 1830–1840-luvuilla ja julkaisi tänä aikana kaikkien Suomen silloisten kaupunkien asemakaavat karttasarjana. Alkuperäisten karttojen koko oli n. 51 x 66 cm. Hämeenlinnan kartta on vuodelta 1841, ja siihen on piirretty lisäksi kaupungin sijainti yleiskartassa. Myös korttelien numerot ja ruotsinkieliset nimet, tonttien numerot sekä tärkeimmät rakennukset on merkitty karttaan.
creator: Gyldén, Claes Wilhelm
source: http://urn.fi/URN:NBN:fi-fe201002031264
publisher: Kansalliskirjasto
format: Kuva/JPEG
language: sv

Plan av Tavastehus år 1780
subject: kartat
subject: 1700-luku
subject: Hämeenlinna
description: Hämeenlinnan tonttikartta vuodelta 1780 on julkaistu Hämeenlinnan kaupungin historian toisessa osassa, liite 5.
format: Kuva/JPEG
language: sv

Taffwastehus affrÿthningh
subject: kartat
subject: 1600-luku
subject: Hämeenlinna
description: Hämeenlinnan kaupunki perustettiin vuonna 1639 Hämeen linnan pohjoispuolelle, linnan ja Pyövelinmäen väliselle alueelle, jossa nykyään sijaitsevat Linnankasarmit. Vanhan kaupungin tontit olivat kapeita ja pitkiä. Varsinaisia katuja oli vain yksi, ja sekin muistutti enemmän kylänraittia kuin katua. Kadun linnanpuoleisessa päässä oli tori ja sen varrella raatihuone. Kirkko rakennettiin 1660-luvulla, ja se sijaitsi kaupungin pohjoispäässä, Pyövelinmäen puolella. Niinpä kirkkoa ei vielä näy 1600-luvun puolivälissä piirretyssä kartassa. Hämeenlinnan kaupunki muutettiin 1770-luvulla kuningas Kustaa III:n määräyksestä linnan kupeesta Niementaustan mäelle, Saaristen virkatalon maalle.
creator: Schroderus, Laurentius L.
source: Julkaistu kirjassa: Lindeqvist, K. O., Hämeenlinnan kaupungin historia : II osa: Kaupungin historia Ruotsin vallan aikana- Hämeenlinna : Hämeenlinnan kaupunki, 1926.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: sv

Hämeenlinnan kaupungin kartta vuodelta 1832
subject: kartat
subject: Hämeenlinna
subject: 1830-luku
description: Vuoden 1831 suurtulipalon jälkeen kaupunki sai uuden, C. L. Engelin laatiman asemakaavan. Tämän kartan on uuden asemakaavan pohjalta laatinut A. W Zitting. Kartassa näkyvät mm. uudet kadunnimet ruotsin kielellä sekä korttelien numerot ja ruotsinkieliset nimet. Keskustan uusia kadunnimiä ovat mm. Raastuvankatu (Rådstugugatan), nykyiseltä nimeltään Raatihuoneenkatu sekä Residenssikatu (Residencegatan), nykyiseltä nimeltään Hallituskatu. Kartta on julkaistu Hämeenlinnan kaupungin historian kolmannessa osassa, liite 2.
format: Kuva/JPEG
language: fi

Charta öfver Nylands och Tavastehus samt Kymmenegårds län
subject: kartat
subject: Häme
subject: 1790-luku
description: Vapaaherra Samuel Gustaf Hermelin kustansi Ruotsin maanmittauslaitoksen kartaston Geografiska Kartor öfwer Sverige (1796–1812). Suomalainen Carl Peter Hällström (1774–1836) piirsi Suomen viiden maakunnan kartat vuosina 1798–1799. Kartat on digitoitu Kotimaisten kielten tutkimuskeskuksessa.
creator: Hällström, Peter
format: Kuva/JPEG
language: sv

Geographisk Charta öfver Hattula Socken belägen i Tavastehus län
subject: kartat
subject: pitäjänkartat
subject: Hattula
subject: 1800-luku
subject: 1810-luku
description: Geografisk Charta öfver Hattula socken belägen i Tavastehus län, [1800-1820?] on alun perin digitoitu Kansalliskirjaston kokoelmaan Helmi - näytteitä Kansalliskirjaston kokoelmista.
creator: Fieandt, Otto Carl von
source: http://s1.doria.fi/helmi/mp/fennica/fem970003/
format: Kuva/JPEG
language: sv

Hollolan alisen kihlakunnan kartta
subject: kartat
subject: Häme
subject: 1800-luku
subject: kihlakunnat
description: Geografisk karta öfver Nedre Hollola härad uti Tavastehus län. Hollolan aliseen kihlakuntaan vuonna 1830 perustetussa Hämeen läänissä kuuluivat Hauhon, Lammin, Janakkalan, Vanajan ja Lopen pitäjät, Hämeenlinnan maaseurakunta sekä Tuuloksen, Luopioisten, Hausjärven ja Rengon kappelit.
format: Kuva/JPEG
language: sv

Hauhon kihlakunnan kartta
subject: kartat
subject: kihlakunnat
subject: 1800-luku
description: Geografisk karta öfver Hauho härad i Tavastehus län. Kihlakuntajako Hämeen läänissä uudistettiin vuonna 1869. Yksi uusista kihlakunnista oli Hauhon kihlakunta, johon kuuluivat Hauhon, Hattulan, Vanajan, Lopen, Janakkalan ja Hausjärven pitäjät, Hämeenlinnan maaseurakunta sekä Tuuloksen, Tyrvännön ja Rengon kappelit.
format: Kuva/JPEG
language: sv

Karta öfver jernvägen emellan Helsingfors och Tavastehus
subject: rautatiet
subject: kartat
subject: Hämeenlinna
subject: Helsinki
description: Helsingin–Hämeenlinnan radan työpiirustukset hyväksyttiin vuonna 1857, ja samana vuonna ilmestyi Karta öfver jernvägen emellan Helsingfors och Tavastehus. Myös tulevat asemarakennukset on merkitty karttaan. Helsingin ja Hämeenlinnan välinen rataosuus avattiin 31. tammikuuta 1862.
source: Julkaistu painettuna: Helsingfors : (F. Liewendal), 1857.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: sv

Kaurialan asemakaava 1923
subject: kartat
subject: kaavoitus
subject: asemakaavoitus
subject: kaupunginosat
subject: Hämeenlinna
subject: Kauriala
subject: 1920-luku
description: Kaurialan ensimmäinen asemakaava tilattiin säästäväisesti kaupungin omalta insinööriltä P. A. Ahomaalta. Se hyväksyttiin arkkitehti Birger Brunilan tekemin muutoksin ja vahvistettiin vuonna 1925. Kauriala-nimi kaupunginosalle saatiin paikalla 1500-luvulla olleelta kylältä. Kaurialan katujen nimeämiseen saatiin apua kaupunkilaisilta. Asemakaavan runkona on pohjois-eteläsuunnassa kulkeva esplanadi, "Kaurialan puisto" ja sitä leikkaava, monia kulmia tekevä Parolantie. Kaava oli modernin epäsäännöllinen; korttelit olivat hankalan monimutkaisia. Uutta oli myös puutarhaviljelypalsta-alue. Säästäväisyys kuitenkin kostautui: Kaavan toteuttaminen oli mahdotonta sokkeloisten tonttien ja tilaa vievien katujen vuoksi. Lopulta tilattiin uusi asemakaava tamperelaiselta E. Kaalamolta. Uudessa 1938 valmistuneessa kaavassa mm. Esplanadi on poistettu ja hallitsevana katuna on Parolantie. Myös pikkukatuja on poistettu, ja puutarhapalstat on vaihdettu osittain omakotitontteihin. Kaurialan kaupunginosa rakennettiin suunnitelmallisesti pääosin vasta sodan jälkeen. Alkuperäisen kaavan koko on 57 x 67 cm, ja sitä säilytetään Hämeenlinnan kaupunginarkistossa.
creator: Ahomaa, P. A.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Keinusaaren asemakaava 1922
subject: kartat
subject: kaavoitus
subject: asemakaavoitus
subject: kaupunginosat
subject: Hämeenlinna
subject: keinusaari
subject: 1920-luku
description: Keinusaaren kaupunginosaa varten tilattiin asemakaava vuonna 1921 arkkitehti Birger Brunilalta, joka oli tehnyt muutospiirustukset myös Kiistalan (nyk. rautatieaseman seudun) kaavaan. Keinusaari oli määrätty jo 1830-luvulla Hämeenlinnan suuren palon jälkeen keisarillisella käskyllä kruununmakasiinien sijoituspaikaksi, koska se sijaitsi Vanajaveden äärellä. Aluetta hallitsivat 1920-luvulla lääninsairaala, kruununmakasiini, verkatehdas ja nahkatehdas sekä paja- ja värjäämörakennukset. Hieman kauempana sijaitsi teurastuslaitos. Brunilan kaavassa alueelle on piirretty teollisuus- ja pienteollisuustontteja, rantaviiva on oikaistu ja sitä seurailee Rantatie. Rannassa on Keinupuisto. Nykyisellä Keinusaaren kerrostaloalueella on vielä Pikkujärvi. Keinusaari kuului 1920-luvulla Kiistalan kaupunginosaan, jonka kaavoitus oli alkanut jo vuonna 1912. Toisin kuin Sairio ja Myllymäki, Kiistalan alue ei alun perin kuulunut Hämeenlinnan maihin. Kaupunki pakkolunasti Kiistalan maat satama-, varasto- ja teollisuusalueeksi. Koska kaupungin satama oli ahdas, Kiistalaan suunniteltiin uutta suurta satama-aluetta. Arkkitehtitoimisto Jung & Bomanssonin laatima asemakaava vahvistettiin 1917. Kaavaan tuli myös asuntokortteleita rautatieaseman aukiolta säteittäisesti lähtevien katujen varsille. Kaavaan tehtiin joitakin Birger Brunilan ehdottamia muutoksia vuonna 1918. Alkuperäisen Keinusaaren asemakaavan koko on 35 x 58 cm, ja sitä säilytetään Hämeenlinnan kaupunginarkistossa.
creator: Brunila, Birger
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Ojoisten ja Saaristen latokartanoiden kartta 1778
subject: kartat
subject: kaavoitus
subject: kaupungit
subject: siirto
subject: muutto
subject: kuninkaankartanot
subject: kruununtilat
subject: maanomistus
subject: kruununmaat
subject: Hämeenlinna
subject: 1700-luku
subject: 1770-luku
description: Karttaotteessa näkyvät Ojoisten ja Saaristen latokartanoiden eli kruunun virkatalojen maitten omistukset isonjaon jälkeen. Maanjaot ja myöhempien vuosien mittaukset kokosi vuonna 1778 maanmittari Pehr Kiellman. Kiellman tuli 1760 Hämeeseen komission maanmittariksi eli isojakoa toimittamaan. Hän teki myös Hämeenlinnan uuteen kaupunkiin tonttijaon. Vuonna 1775 kaupungin uudeksi sijoituspaikaksi päätettiin Saaristen kruununtilan maat. Kustaa III vahvisti sijoituksen vuonna 1776. Linnoitustoimen päällikkö Axel von Arbin sai tehtäväksi laatia kaupungin asemakaavan. Vuonna 1777 valmistui ensimmäinen Arbinin yksityiskohtainen suunnitelma Hämeenlinnan asemakaavaa varten ja v. 1778 "parannettu" suunnitelma. Pehr Kiellmanin karttaote Ojoisten ja Saaristen virkatalojen maista on samalta vuodelta kuin Arbinin korjattu suunnitelma. Lopullisen kaavan kuningas hyväksyi 1778. Kaupungin siirto suoritettiin nopeasti. Uusi asemakaava oli paalutettu maastoon jo ilmeisesti vuoden 1778 aikana. Vuodelta 1780 on olemassa myös maanmittari Kiellmanin tonttijakokartta Hämeenlinnasta. Alkuperäisen kartan koko on 79 x 121,5 cm ja sitä säilytetään kuultokangaskopiona Hämeenlinnan kaupunginarkistossa.
creator: Kiellman, Pehr
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Myllymäen asemakartta
subject: kaavoitus
subject: asemakaavoitus
subject: kartat
subject: kaupunginosat
subject: varuskunta-alueet
subject: kasarmit
subject: Hämeenlinna
subject: Myllymäki
subject: 1900-1909
description: Myllymäen asemakartassa ei ole merkintöjä piirtäjästä eikä ajasta. Se on kuitenkin luultavasti tehty 1900-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä. Pieni osa Myllymäkeä oli asemakaavoitettu jo vuoden 1872 asemakaavassa. Vuonna 1900 Myllymäen vuokratonteille laadittiin ns. valtuuston epävirallinen kaava, jonka tarkoituksena oli jotenkin säännöstellä villiä rakentamista. Digitoitu kartta muistuttaa paljon J. O. Nylundin v. 1903 piirtämää karttaa, joka kuvasi Myllymäkeä ennen uusien tonttien järjestämistä. Suuri osa tonteista on vielä rakentamattomia eli niitty- ja peltotontteja. Tonttijako oli valtuuston kaavan mukainen ruutukaava, jota rikkovat vain kivilouhimolle varattu alue ja muutamat maaston vuoksi viistoon asetetut korttelit Hevoshaankadun (nykyisen Punaportinkadun) pohjoispuolella. Vuonna 1907 kaupunginvaltuuston tonttivaliokunta teki ehdotuksen uusien vuokratonttien järjestämisestä Ahokadulta (entiseltä Kenttäkadulta) Poltinaholle ja Kankaantaustan kylään vievän maantien (nykyisen Lahdensivuntien) molemmin puolin. Ahokadun ja Poltinahon välille suunnitellut tontit Turuntien varrella näkyvät jo digitoidussa kartassa. Valtuuston kaava oli voimassa vuoteen 1936 asti, jolloin Myllymäki sai virallisen asemakaavan. Alkuperäisen kaavan koko on 112 x 84 cm, ja sitä säilytetään Hämeenlinnan kaupunginarkistossa.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Arbinin asemakaava 1778
subject: kartat
subject: kaavat
subject: kaavoitus
subject: asemakaavat
subject: asemakaavoitus
subject: kaupungit
subject: kustavilainen aika
subject: Hämeenlinna
subject: 1700-luku
subject: 1770-luku
subject: Arbin Axel Magnus von
subject: Kustaa III
description: Hämeenlinnan kaupunki siirrettiin 1770-luvulla vanhalta paikaltaan linnan pohjoispuolelta nykyiselle paikalleen Niementaustan mäelle. Kuningas Kustaa III vahvisti vuonna 1776 uuden sijoituksen ja määräsi linnoitustoimen päällikkö Axel Magnus von Arbinin (1717–1791) laatimaan asemakaavan uudelle paikalle. Arbinin ensimmäinen kaava valmistui ja hyväksyttiin vuonna 1777. Lydiaan on digitoitu kuitenkin Arbinin toinen kaavaversio, jonka kuningas allekirjoitti 19.5.1778. Se sisältää edellisvuotiseen verrattuna joitakin muutoksia etenkin teiden sijoittelussa. Arbinin kaava on ns. ruutukaava ja sen ääriviivat ovat taitteiset niin, että kaava muodostaa vuodan muotoisen kuvion. Kaupunkia kiertää lehtipuiden rivistö ja ulompana maaston kuivattamiseksi kaivettu kanava. Kaava toteutui suurelta osin, vaikkakaan kaavan mukaisia rantakatuja, laitureita ja puuistutuksia ei koskaan toteutettu. Kaava oli voimassa aina Hämeenlinna paloon asti vuonna 1831. Arbinin asemakaava on merkittävimpiä kustavilaisen ajan kaupunkisuunnitelmia Suomessa. Alkuperäinen kaava on kooltaan 38 x 71 cm, ja sitä säilytetään Hämeenlinnan kaupunginarkistossa.
creator: Arbin, Axel Magnus von
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: sv

Hämeenlinnan kaupungin asemakartta 1926
subject: kartat
subject: kaupunkikartat
subject: asemakaavat
subject: Hämeenlinna
subject: kaupunkikeskustat
subject: Kiistala
subject: Kauriala
subject: Myllymäki
subject: Sairio
subject: 1920-luku
description: Hämeenlinnan kaupungin vuoden 1926 asemakartta on laadittu Hämeenlinnan kaupungin rakennuskonttorissa. Asemakartta kattaa kaikki vuoteen 1926 mennessä virallisen (keskusta, Kiistala, Kauriala) tai epävirallisen (Myllymäki, Sairio) asemakaavan saaneet kaupunginosat. Kaurialan kaupunginosan kaava oli vahvistettu vuonna 1925, mutta se ei koskaan toteutunut tässä kartassa esitetyllä tavalla. Karttaan on merkitty tonttien numerot ja kadunnimet suomen kielellä. Moni keskustan kaduista oli pari vuotta aikaisemmin saanut uuden nimen. Alkuperäisen kartan mittakaava on 1:6000 ja koko 74 x 69 cm. Karttaa säilytetään Hämeenlinnan kaupunginarkistossa.
creator: Hämeenlinnan kaupungin rakennuskonttori
format: Kuva/JPEG
language: fi

Caweenin asemakaava 1887
subject: kartat
subject: kaavat
subject: kaavoitus
subject: asemakaavat
subject: asemakaavoitus
subject: kaupungit
subject: Hämeenlinna
subject: 1800-luku
subject: 1880-luku
subject: Caween, Carl Alfred
description: Tyrväntöläissyntyinen arkkitehti Carl Alfred Caween (1836–1912) suunnitteli Hämeenlinnaan useita rakennuksia, mm. vuonna 1887 valmistuneen raatihuoneen. Hän toimi Hämeen läänin lääninarkkitehtina vuosina 1876–1907 ja sai toimekseen tehdä Hämeenlinnan asemakaavaan uuden rakennusjärjestyksen edellyttämät muutokset. Kaavamuutokset tehtiin vuosina 1882 ja 1886, ja senaatti vahvisti Caweenin uuden asemakaavan vuonna 1887. Uusi asemakaava oli perusrakenteeltaan edeltäjänsä kaltainen. Oleellisimmat muutokset olivat keskustan itäpuolen ranta-alueen muodostaminen puistoalueeksi ja jo rakennetun Suomen kasarmin alueen merkitseminen kasarmialueeksi. Kaavaan oli piirretty jo myös seuraavana vuonna valmistunut uusi lyseorakennus. Pikkutorille kaavoitettua ortodoksista sotilaskirkkoa yritettiin jossakin vaiheessa jo poistaa kaavasta, mutta senaatti antoi hyväksyntänsä vasta, kun se oli palautettu kaavaan. Tämä vuonna 1887 vahvistettu asemakaava oli keskustan osalta voimassa aina vuoden 1961 kaavan vahvistamiseen saakka. Alkuperäinen asemakaava on kooltaan 69 x 108 cm, ja sitä säilytetään Hämeenlinnan kaupunginarkistossa.
creator: Caween, Alfred
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: sv

Wileniuksen asemakaava 1872
subject: kartat
subject: kaavoitus
subject: asemakaavat
subject: asemakaavoitus
subject: kaupungit
subject: Hämeenlinna
subject: 1800-luku
subject: 1860-luku
subject: 1870-luku
subject: Wilenius, Georg
description: Tonttipula alkoi vaivata kasvavaa Hämeenlinnaa jo 1850-luvulla. Lääninarkkitehti Carl Albert Edelfelt laati vuonna 1858 uuden kaavan, jossa kaupunkialuetta laajennettiin Myllymäen ja Hätilän puolelle. Vaikka kaava hyväksyttiin senaatissa, se jäi toteutumatta. Seuraavaa asemakaavaa laatimaan ryhtyi arkkitehti ja Hämeen läänin rakennuskonttorin konduktööri Georg Wilenius (1831-1892). Wileniuksen kaavaehdotus valmistui jo vuonna 1867, mutta senaatti hyväksyi sen monien muutosten jälkeen lopullisesti vasta vuonna 1872. Wileniuksen kaavassa puutarhakatuja ja puistoalueita on vähemmän kuin Edelfeltin kaavassa, ja kaupunki on laajentunut vain läntisiltä osiltaan. Myllymäen kaupunginosaan on kaavoitettu 13 korttelia ja toriaukio. Kaupunginosan pääkatuna on Chaussé-katu, nykyinen Turuntie, jonka keskustan puoleiseen päähän Pikkutorille on jo varattu paikka ortodoksiselle sotilaskirkolle. Myös vanhan hautausmaan pohjoispuolelle on kaavoitettu kuusi uutta korttelia. Alkuperäinen kaava on Hämeenlinnan kaupunginarkistossa.
creator: Wilenius, Georg
format: Kuva/JPEG
language: sv

Hämeenlinnan kaupunki n. 1892, talot ja katot eriteltyinä
subject: kartat
subject: keskustat
subject: kaupunkikeskustat
subject: kaupungit
subject: rakennukset
subject: rakennusaineet
subject: Hämeenlinna
subject: 1800-luku
subject: 1890-luku
description: Hämeenlinnan kaupungin kartta noin vuodelta 1892 esittelee tarkasti Hämeenlinnan keskustan 1800-luvun lopun rakennuskannan. Karttaan on erilaisilla väreillä merkitty kivi- ja puurakennukset. Myös rakennusten kattomateriaali selviää kartasta, esim. turvekatot on merkitty omalla värillään. Kadunnimet on kirjoitettu karttaan suomen kielellä. Kartan tekijästä ei ole tietoa. Alkuperäinen kartta on Hämeenlinnan kaupunginarkistossa.
format: Kuva/JPEG
language: fi

Gustafssonin asemakaava 1845
subject: kartat
subject: kaavat
subject: kaavoitus
subject: asemakaavat
subject: asemakaavoitus
subject: kaupungit
subject: empire
subject: Hämeenlinna
subject: 1800-luku
subject: 1840-luku
subject: Gustafsson, Carl Johan Edvard
subject: Zitting, A. W.
description: Hämeen läänin kuvernööri Otto Rehbinder esitti melko pian muutoksia Engelin laatimaan vuoden 1832 kaavaan. Kaavamuutosta ryhtyi toteuttamaan Carl Johan Edvard Gustafsson (1815-1868) intendentinkonttorista, ja uusi kaava hyväksyttiin jo 2.7.1845. Myös Gustafssonin kaava lukeutuu empirekaavoihin, ja se noudattaakin pitkälti Engelin kaavaa. Suurin muutos on kaava-alueen laajeneminen kaupungin pohjoispuolelle ja supistuminen etelästä rannan puolelta. Kaava ulottuu myös Keinusaaren puolelle, jossa näkyvät lääninsairaalan ja kruununmakasiinien alueet. Tämäkään kaava ei kaikilta osin toteutunut, esim. kaavasta poistetut eteläosan tontit ja rakennukset jäivät paikalleen. Digitoitu kaava on maanmittari A. W. Zittingin tekemä kopio Gustafssonin asemakaavasta, ja sitä säilytetään Hämeenlinnan kaupunginarkistossa.
creator: Gustafsson, C. J. E.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
contributor: Zitting, A. W.
format: Kuva/JPEG
language: sv

Engelin asemakaava 1832
subject: kartat
subject: kaavoitus
subject: asemakaavat
subject: asemakaavoitus
subject: kaupungit
subject: tulipalot
subject: empire
subject: Hämeenlinna
subject: 1800-luku
subject: 1830-luku
subject: Engel, Carl Ludvig
description: Syyskuussa vuonna 1831 tulipalo tuhosi suurimman osan Hämeenlinnan kaupungista. Tärkeimmistä rakennuksista säästyi vain kaupungin vuonna 1798 valmistunut kirkko. Suuret kaupunkipalot 1800-luvun Suomessa saivat aikaan sen, että palontorjunnasta tuli kaavoituksessa yksi keskeisiä näkökohtia ja asemakaavoitus joutui senaatin ja intendenttikonttorin tarkkaan valvontaan. Suomen 1800-luvun kuuluisin arkkitehti ja intendenttikonttorin johtaja Carl Ludvig Engel (1778–1840) muokkasi maanmittari A. W. Zittingin laatiman ruutukaavan pohjalta uuden asemakaavan Hämeenlinnan kaupungille. Engelin kaava hyväksyttiin 17.1.1832. Se edustaa tyypillistä empirekauden asemakaavoitusta, jolle on ominaista mm. aikaisempaa väljempi kaupunkirakenne, leveämmät kadut ja runsaat istutukset. Engelin suorakaiteen muotoinen empirekaava toteutui pääosiltaan ja olosuhteiden pakosta nopeassa tahdissa, vaikka rantaviiva ei nytkään muodostunut kaavan mukaiseksi. Tämä Hämeenlinnan kaava vuodelta 1832 on Suomen tärkeimpiä empirekaavoja. Alkuperäisen kaavan koko on 51 x 67 cm, ja sitä säilytetään Hämeenlinnan kaupunginarkistossa.
creator: Engel, Carl Ludvig
format: Kuva/JPEG
language: sv

Selostus Karlbergista
subject: hankkeet
subject: korkeakoulut
subject: maatalousoppilaitokset
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1920-luku
description: Julkaisussa Hämeenlinnan kaupungin, Hattulan kunnan ja Hämeenlinnan maalaiskunnan asettama toimikunta kannattaa maatalouskorkeakoulun sijoittamista Karlbergin kartanon alueelle Hämeenlinnaan. Perusteluiden mukaan sijaintia maaseudulla puolsivat vuorovaikutus käytännön maatalouden kanssa ja maanviljelijöiltä saatava tunnustus. Toimikunta korosti kartanon olemassa olevan rakennuskannan sopivuutta maatalouskorkeakoulun tarkoituksiin. Hyvinä puolina nähtiin myös Aulangonvuori sekä alueella sijaitsevat suuret puisto- ja istutusalueet. Myös sijaintipaikan hyviä liikenneyhteyksiä pääkaupunkiseudulle kehuttiin. Tällä katsottiin olevan suuri merkitys, sillä alan erikoiskirjastot ja -kokoelmat sijaitsivat siellä. Maatalouskorkeakoulua ei työryhmän suotuisasta arviosta huolimatta koskaan perustettu Karlbergin kartanoon. Sen sijaan eversti Hugo Standertskjöld myi Karlbergin eli Aulangon Hämeenlinnan kaupungille vuonna 1926 ja kehitys kohti matkailukeskusta alkoi.
source: Julkaistu kirjana: Hämeenlinna : Hämeenlinnan kaupungin, Hattulan kunnan ja Hämeenlinnan maalaiskunnan asettama toimikunta, 1926.
publisher: Hämeenlinnan kaupungin, Hattulan kunnan ja Hämeenlinnan maalaiskunnan asettama toimikunta
format: Teksti/PDF
language: fi

Käsityöammattilaitokset Hämeenlinnan kaupungissa v.v. 1896–1905 ja ammattilaitosten tarkastus
subject: tarkastus
subject: ammatit
subject: käsityöläiset
subject: ammattientarkastus
subject: työolot
subject: verstaat
subject: Hämeenlinna
description: Tarkastusten toimittaminen "käsityöhuoneissa" kuului Hämeenlinnassa vuonna 1880 perustetun terveydenhoitolautakunnan tehtäviin. Kaupunginlääkäri Viktor Mannerin kirjoittama tarkastuskertomus kattaa kymmenvuotiskauden 1896–1905, jolloin Hämeenlinnan käsityöammattilaitoksissa suoritettiin neljä tarkastusta keskimäärin kolmen vuoden välein. Tarkastettavien piiriin kuului yli viisikymmentä verstasta ja liikettä, joissa oli yhteensä yli 200 työntekijää. Joukossa oli mm. jalkine-, räätälin- ja puusepänverstaita, värjäämöjä, savenvalamoja, kivenhakkaamoja ja kirjansitomoja sekä maalarin-, nahkurin- ja kellosepänliikkeitä. Merkittävä muutos vuosisadan vaihteen työoloissa oli päivittäisen työajan lyheneminen lähemmäs kymmentä kuin kahtatoista tuntia. Työntekijöiden asuminen oli edelleen puutteellista, vaikka siinäkin oli tapahtunut edistystä. Kuitenkin osa työntekijöistä asui edelleen verstastiloissa. Verstaiden siisteydessäkään ei ollut kehumista, edes sylkyastioita ei kaikista paikoista löytynyt. Kaupunginlääkäri Manner oli tyytymätön myös ammattientarkastusta sääteleviin määräyksiin, jotka antoivat vähän mahdollisuuksia työoloissa havaittujen puutteiden korjaamiseen.
creator: Manner, Viktor
source: Julkaistu kirjana: Hämeenlinna, 1907.
publisher: Hämeenlinnan kaupunki
format: Teksti/PDF
language: fi

Hämeenlinnan suomalainen säästöpankki 1910–30/V–1930
subject: historiikit
subject: Hämeenlinna
subject: pankit
subject: säästöpankit
description: Hämeenlinnaan oli perustettu ensimmäinen säästöpankki jo vuonna 1846. Kaupungin suomenmielisten keskuudessa oltiin kuitenkin 1900-luvun alkuvuosina hyvin tyytymättömiä pankin toimintaan ja katsottiin, että etenkin Suomalaisen puolueen jäsenten oli vaikea saada luottoa vanhasta säästöpankista. Joukko suomenmielisiä päätyikin sitten neuvottelemaan uuden säästöpankin perustamisesta kaupunkiin. Hämeenlinnan suomalaisen säästöpankin perustava kokous pidettiin 10.11.1909, ja pankki aloitti toimintansa seuraavan vuoden toukokuussa Nybergin perikunnan talossa torin alareunassa. Perustajajäsenten joukossa olivat mm. tehtailija J. F. Alanko, kustantaja Arvi A. Karisto, lehtori Ernesti Suolahti, kirjapainon omistaja Kusti Laurila ja pastori Verneri Vartia. Vuonna 1914 pankki päätyi Raatihuoneen länsipuolelle Bogdanoffin perikunnan taloon, jonka pankki osti itselleen tontteineen vuonna 1916. Tämän kaksikymmenvuotishistoriikin ilmestyessä oli juuri päästy muuttamaan samalle paikalle valmistuneeseen ajanmukaiseen pankkitaloon.
source: Julkaistu kirjana: Hämeenlinna, 1930.
publisher: Hämeenlinnan suomalainen säästöpankki
format: Teksti/PDF
language: fi

Hämeenlinnan kaupungin säästöpankki 1846–1926
subject: historiikit
subject: pankit
subject: säästöpankit
subject: Hämeenlinna
description: Hämeenlinnaan perustettiin ensimmäinen säästöpankki vuonna 1846. Pankin nimi oli aluksi Hämeenlinnan kaupungin säästökassa, myöhemmin säästöpankki. Tämä historiikki keskittyy lähinnä vuosien 1900–1924 tapahtumiin, sillä pankin historiasta oli julkaistu jo aiemmin Väinö Andelinin (Hämeen-Anttila) kirjoittama historiikki vuosilta 1846–1900. Tämän uudemman historiikin kuvaamalle jaksolle sijoittuvat mm. oman toimitalon valmistuminen Raatihuoneenkadun varrelle vuonna 1910 ja kilpailevan säästöpankin perustaminen syksyllä 1909. Vuonna 1948 pankin viralliseksi nimeksi tuli Hämeenlinnan vanha säästöpankki. Koska pankki ei ollut kaupungin omistuksessa, vanhaa nimeä pidettiin harhaanjohtavana.
creator: Vartia, Verneri
source: Julkaistu kirjana: Hämeenlinna (Arvi A. Karisto oy:n kirjapaino), 1926.
publisher: Hämeenlinnan kaupungin säästöpankki
format: Teksti/PDF
language: fi

Hämeenlinnan käsityön historiaa
subject: käsityöläiset
subject: historia
subject: Hämeenlinna
description: Vanhassa Hämeenlinnassa oli vuonna 1738 vain pari suutaria, pari räätäliä, seppä ja muutama pellavakankuri. Käsityöläisten määrä alkoi lisääntyä 1700-luvun loppupuolella, kun kaupunki oli siirretty uudelle paikalleen Niementaustan mäelle. Myös mestareiden taitotaso nousi ja käsityöverstaat suurenivat, joten käsityöläismestareilla saattoi olla useampiakin kisällejä ja oppipoikia verstaassaan. Samalla ammattikuntalaitos vakiintui, niin että esim. vuonna 1806 Hämeenlinnassa perustettiin ainakin hattumaakareiden, satulamaakareiden, karvarien, seppien ja nikkareiden ammattikunnat. Vanhemmat ammattikunnat oli jo pellavakankureilla, suutareilla ja räätäleillä. Hämeenlinnalaisille tarjosivat palveluitaan myös mm. karstamaakarit, pläkslaakarit ja jeljuuttarit. Esa Kahila esittelee tässä laajassa artikkelissaan suuren joukon enimmäkseen jo kadonneita käsityöammatteja ja niiden edustajia Hämeenlinnassa 1600-luvulta 1900-luvun alkuvuosiin asti.
creator: Kahila, Esa
source: Julkaistu kirjassa: Hämeenlinna : luontoa ja elämää 1 : 300-vuotisjuhlan muistoksi 1638–1938. - Hämeenlinna : Hämeenlinnan kaupunki (Arvi A. Karisto osakeyhtiön kirjapaino), 1938.
publisher: Hämeenlinnan kaupunki
format: Teksti/PDF
language: fi

Hämeenlinnan osote-kalenteri 1931–1932
subject: osoitteet
subject: hakemistot
subject: luettelot
subject: kalenterit
subject: henkilöhakemistot
subject: liike-elämä
subject: palvelut
subject: yritykset
subject: virastot
subject: koulut
subject: mainokset
subject: ilmoitukset
subject: Hämeenlinna
subject: 1930-luku
description: Hämeenlinnan viides ja viimeinen osoitekalenteri ilmestyi vuonna 1931, jolloin edellisen kalenterin ilmestymisestä oli kulunut kahdeksan vuotta. Tässä kalenterissa ei enää luetella kaupungin taloja omistajatietoineen niin kuin kaikissa aikaisemmissa kalentereissa. Henkilöluettelon lisäksi kalenteri sisältää ilmoittajien luettelon sekä luettelot virastoista ja kouluista sekä seuroista ja yhdistyksistä. Esipuheen mukaan henkilöiden osoitteet on poimittu vuoden 1931 henkikirjoista.
source: Julkaistu kirjana: Hämeenlinna : (Oy. Hämeen Sanomain kirjapaino), 1931.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Teksti/PDF
language: fi

Hämeenlinnan osote-kalenteri 1915–1916
subject: osoitteet
subject: hakemistot
subject: henkilöhakemistot
subject: osoitehakemistot
subject: kalenterit
subject: luettelot
subject: palvelut
subject: yritykset
subject: liike-elämä
subject: koulut
subject: virastot
subject: mainokset
subject: ilmoitukset
subject: Riihimäki
subject: Hämeenlinna
subject: 1910-luku
description: Hämeenlinnan kolmas (esipuheen mukaan toinen) osoitekalenteri ilmestyi vuonna 1915. Edellisen kalenterin ilmestymisestä oli kulunut tällä kertaa vain kaksi vuotta. Kalenterin alussa on jälleen luettelo kaupungin taloista ja talonomistajista sekä vuokratonteista ja niiden omistajista. Sen jälkeen seuraa varsinainen aakkosellinen osoiteluettelo, joka sisältää n. 3000 osoitetta. Hämeenlinnan liike- ja ammattiluettelon lisäksi luetellaan myös Riihimäen liikkeitä. Lisäksi kalenteri sisältää luettelot valtion, kunnan ja seurakunnan virastoista ja virkamiehistä sekä paikallisista seuroista ja yhdistyksistä. Pika-ajurien ja automobiilien taksat löytyvät osoitekalenterin loppupuolelta. Kauppaliikkeiden, pankkien ja muiden yritysten omat ilmoitukset on sijoitettu teoksen alkuun ja loppuun. Seuraavan kalenterin oli määrä ilmestyä jälleen kahden vuoden päästä, mutta sen ilmestyminen siirtyi vuoteen 1923.
source: Julkaistu kirjana: Hämeenlinna, 1915.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Teksti/PDF
language: fi