Toipilaskevät : a masterpiece of pure Finnish drawing
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Sisältää piirroksia, joiden mallina on ollut Outi Heiskanen.
Airas, Mirja
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Toisen maailmansodan tapahtumia Petsamossa
Petsamo
Nikkeli
Salmijärvi
sota-aika
talvisota
jatkosota
välirauha
Saksalaisten liikehdintä ennen toisen maailmansodan syttymistä aiheutti Petsamossa kuten muuallakin levottomuutta väestön keskuudessa. Sodan sytyttyä asukkaat evakuoitiin sotarintamalta. Väliarauhan aikana palattiin takaisin kotiseudulle, jossa talot oli poltettu. Koulun kellari tarjosi väliaikaista suojaa niin kertojalle kuin monelle muullekin. Asuminen helpottui kun ruotsalaiset lahjoittivat taloja kotinsa menettäneille. Välirauhan aikana Petsamossa oli paljon työtä tarjolla mm. nikkelikaivoksissa, savotoissa ja rakennustyömailla. Väkeä saapui runsaasti kaikkialta Suomesta. Asumisolosuhteet olivat varsin vaatimattomat, sillä suuri osa väestöstä oli majoitettuna väliaikaisiin mökkeihin.
Portti, Kristian Lennart
Rensujeff, Kaija
sahalaitokset
kuorma-autot
1950-luku
Pitäjäsanomat
Orimattilan kaupunginkirjasto
Kamppi, Toivo
Kaunismäki, Juho
henkilökuvat
hevonen
Honkajoki
1940-luku
Toivo Kampin hevosten esittelyä (2_2 Honkajoki, Pukarankylä). Neljä hevosta esittelijöineen Hautaniemen (Kampin) talon edustalla. Henkilöt vasemmalta: Juho Kaunismäki, kaksi Kampin tytärtä ja Toivo Kamppi. Kuvaan kirjoitettu vuosiluku 1943. Kuva julkaistu aikaisemmin teoksissa Kotikylä - Pukara Saunaluoma (Kankaanpää 1988) s. 215 ja Menneitä muistellen (Hämeenlinna 1996) s. 74.
Hälli, Juho
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
Ikkala, Ilta
Keuruun kaupunginkirjasto
Toivo Makkosen ensimmäinen auto liikennöinnissä. Konepellillä istuva tuntematon, ohjaimissa Yrjö Makkonen
Iisalmi
valokuvat
liikennöitsijät
autot
Makkonen, Yrjö
1920-luku
Makkonen, Toivo
(Aineiston luovuttaja: Jukka-Matti Rönkkö)
Iisalmen kaupunginkirjasto
Keitele
valokuva
kalastus
1970-luku
Paananen, Wellamo
Toivo Nuutinen ja iso 7 kg hauki. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 26.10.1972.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
murrekirjallisuus
Porin murre
murre
Satakunnan Kansa -lehdessä 2.2.1957 julkaistu murrepakina.
Manta
Porin kaupunginkirjasto - Satakunnan maakuntakirjasto
Satakunnan Kansa
Tolvajärvi : raja-karjalainen matkailunähtävyys ja retkeilyseutu
Laatokan Karjala
Korpiselkä
Tolvajärvi
matkailu
matkaoppaat
maisema
retkeily
Esite sisältää Tolvajärven matkailu- ja retkeilykohteita. Korpiselässä sijaitseva Tolvajärvi kuului Korpiselän pitäjään Laatokan Karjalassa.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 42.76 TOL
Suomen rajaseutuyhdistys
koulut
koulurakennukset
Tönnö
Joensuu
Palovakuutusosakeyhtiö Pohjola
vakuutus
palovakuutus
asiakirjat
lastenkirjastot
Sakari Topeliuksen nuorisokirjasto
1800- ja 1900 -lukujen taitteessa syntynyttä Sakari Topeliuksen nuorisokirjastoa voidaan pitää Joensuun kirjaston lasten- ja nuortenosaston edeltäjänä. Kirjaston jalona ajatuksena oli estää nuorison turmeltuminen tarjoamalla luettavaksi isänmaallista ja kristillis-siveellisen hengen elähdyttämää kirjallisuutta. Kirjaston nimi johtui siitä, että Topeliuksen kirjat olivat lapsilainaajien keskuudessa suosituimpia kautta maan. Toisaalta Topelius kuoli juuri vuonna 1898, kun nuorisokirjastoa puuhattiin Joensuuhun. Kun joensuulaislasten keräämiä lahjoitusrahoja sitten jäi yli Topeliuksen muistoseppelekassasta, loput päätettiin käyttää lasten ja nuorten kirjoihin. Vuonna 1898 perustetun Nuorisokirjastoseuran ensimmäisiä jäseniä olivat mm. Emilia Hällström, Julia Hällström ja Thilda Beyrath, jotka jo pyörittivät pienten lasten koulua. Nuorisokirjasto toimi 20 vuotta. Kirjaston toimintaa ylläpidettiin yhdistyksen jäsenten vuosimaksuilla, sakkomaksuilla sekä lahjoitusrahoin ja lahjoituskirjoin.
Jns:n seutukirjasto – Arkisto – Topelius-kirjasto -kansio
rakennuspiirustus
rakennukset
kioskit
paviljongit
kauppahallit
arkkitehtuuri
torit
kauppatorit
puistot
Toripuisto
Hämeenlinna
1908
1910-luku
Hämeenlinnassa syntyneeltä arkkitehti Armas Lindgreniltä tilattiin suunnitelma torialueen kohentamiseksi ja torikaupan uudelleenjärjestämiseksi. Vuoteen 1908 ajoittuvassa suunnitelmassa arkkitehti otti huomioon torin laidalla sijaitsevat kolme merkittävää, klassismin eri vaiheita edustavaa julkista rakennusta: kirkon, raatihuoneen ja lääninhallituksen talon. Suunnitelman lähtökohdaksi Lindgren valitsi kirkon. Hän jakoi torin kahdeksi toiminnalliseksi kokonaisuudeksi. Ylätori kirkkoineen toimi puistona ja edustusaukiona ja alatori kauppakojuineen arkisena kauppapaikkana. Lindgren suunnitteli puistoalueen muotopuistoksi, joka oli erotettu kiviaidoin ja pilarein koristeelliseksi kokonaisuudeksi istutuksineen, nurmikenttineen ja hiekkakäytävineen. Toripuiston erotti kirkosta katu, joka kirkon edessä kaartui loivasti torin suuntaan. Puiston keskelle oli sijoitettu suihkulähde, ja sen reunoilla on Lindgrenin piirtämät paviljonkirakennukset, etelän puolella pienempi ja pohjoispäässä suurempi. Puistoa ympäröimään Lindgren suunnitteli kiviaidan. Torin puolelle tuli kivimaljojen ympäröimä portaikko. Torin alaosan hän piirsi kivettäväksi mukulakiveyksellä. Esikuvana Hämeenlinnan torille ovat olleet Euroopan kuuluisat puistot ja aukiot. Suunnitelma hyväksyttiin vuonna 1908. Suunnitelmaan kuului torin alalaidassa kauppahalli, joka sijaitsisi vastapäätä kirkkoa. Hallihanke kuitenkin raukesi ajan levottomien olojen vuoksi. Korjattu torisuunnitelma 1910 Arkkitehti ja puistovaliokunta oli määrätty toimimaan yhdessä suunnitelmaa toteutettaessa. Jo hyväksyttyyn suunnitelmaan tulikin muutoksia. Kauppahalli oli jo aiemmin jätetty piirroksesta pois. Torin yläosan kioskit muutettiin saman kokoisiksi ja suorakaiteen muotoisiksi. Paikan päällä käytyään Lindgren oli huomannut, että alkuperäiset kioskit näyttäisivät komealla torilla liian mitättömiltä. Hän halusi vielä muuttaa kioskien ulkomuotoa ja kokoa. Myös istutuksia muutettiin. Armas Lindgrenin korjattu torisuunnitelma hyväksyttiin vuonna 1910. Toukokuussa 1911 toteutus oli niin pitkällä, että rakennettiin suihkulähdettä. Kuvanveistäjä Eemil Halonen valmisti Lindgrenin ehdotuksesta kaksi veistosluonnosta: Hämäläiset kalastajat ja Lähteellä istuva äiti. Valtuuston mielestä veistoshanke oli kuitenkin liian kallis ja luonnokset palautettiin taiteilijalle. Lindgreniltä tilattiin piirros yksinkertaiseen suihkulähteeseen. Säästömielessä myös lähdettä ympäröivä kivetty käytävä jätettiin pois ja suihkulähteen ympärille istutettiin kasveja.
Lindgren, Armas
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
torikauppa
Jokapäiväistä torikauppaa käytiin vanhastaan Hämeenlinnan kauppatorilla, jota kutsuttiin myös nimellä Iso tori. Myyntikojut olivat torin alalaidassa. Myytävää tuotiin torille myös käsirattailla, joiden paikka taas oli torin ylälaidassa. Maalaiset tulivat torille hevosineen ja rattaineen, ja myynti tapahtui suoraan rattailta. Myytävänä heillä oli lihaa, kalaa ja maataloustuotteita. Torilla myytiin myös vaatetavaraa ja kaikenlaista pientä rihkamaa. Rantatorilla oli lisäksi kaupan halkoja ja heiniä. Torikaupan siirtämistä kokonaan Rantatorille pohdittiin Hämeenlinnassa 1900-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä, mutta valtuusto päätti kuitenkin säilyttää torikaupan Isolla torilla, jonne maalaiset olivat tottuneet ajamaan kuormineen ja joka soveltui maaperänsä puolesta paremmin elintarvikkeiden kauppapaikaksi. Toripuiston rakentamisen ja torin kiveämisen ajan 1910-luvun alussa torikauppaa käytiin kuitenkin Rantatorilla.
Rytkönen, Enok
Varsinais-Suomi
Raisio
Torikeskuksen kioskissa toimivat Eila ja Osmo Pullin kioski, Ritva ja Jaakko Varjosen grillikioski ja Aili Niemisen kukkakauppa. Kuva on 1970-luvulta.
lääninhallitukset
Hämeen lääninhallitus
kirjakaupat
Rytkösen kirjakauppa
pankit
Suomen pankki
Pohjoismaiden yhdyspankki
Torin pohjoislaitaa hallitseva empiretyylinen lääninhallituksen rakennus sai uudet naapurit 1910-luvun aikana. Kirjakauppias Enok Rytkönen rakennutti lääninhallituksen itäpuolelle kirjakauppansa vuonna 1910 Armas Lindgrenin suunnitelman mukaan. Lääninhallituksen länsipuolelle kohosi pari vuotta myöhemmin Walter Thomén suunnittelema kaksikerroksinen pankkitalo. Talon toisessa päässä oli Suomen yhdyspankki (vuodesta 1919 Pohjoismaiden yhdyspankki) ja toista päätä hallitsi paikallinen Suomen pankin konttori. Pankkien välissä sijaitsi N. Örlundin kellokauppa Otava.
Huittinen -- Lauttakylä
Huittisten kotiseutuyhdistyksen kuvakokoelman kuva nro 319
Arkkitehti Armas Lindgrenin torisuunnitelmassa torin ylälaidassa, kirkon edessä oli korotettu terassi. Se oli kiviaidoin ja pilarein erotettu puisto. Toripuiston erotti kirkosta katu, joka kaartui kirkon edessä loivasti torin suuntaan. Puiston keskellä oli suihkulähde ja sen reunoilla Lindgrenin piirtämät paviljonkirakennukset. Torin puolelle tuli kivimaljojen ympäröimä portaikko. Barokin puistoarkkitehtuuri oli tullut uudestaan muotiin Keski-Euroopassa, ja Lindgren piirsikin puistosta tyylipuhtaan muotopuiston. Lindgrenin ensimmäisessä suunnitelmassa puiston eteläpäässä oleva kioski oli pienempi kuin pohjoispään kioski. Kioskipiirustukset ja torisuunnitelma hyväksyttiin, kunhan arkkitehti toimisi yhteistyössä puistovaliokunnan kanssa mahdollisten muutosten toteuttamiseksi. Suunnitelmaan tulikin muutoksia. Kioskit muutettiin samankokoisiksi ja suorakaiteen muotoisiksi. Niistä piti nyt tulla kahdentoista pylvään reunustamia paviljonkeja, joiden suorakulmaisia kattoja koristaisisvat ornamentit. Varsinainen kioski sijaitsisi rakennuksen keskellä pylväiden ympäröimänä. Uudet piirustukset hyväkyttiin syyskuussa 1910. Tämän jälkeen Lindgren kävi Hämeenlinnassa ja huomasi, että kioskit näyttivät "liian pieniltä ja mitättömiltä torin laajuuteen ja muutenkin paikan vaatimuksiin nähden". Arkkitehti halusi vieläkin korjata suunnitelmaansa. Uusissa, entistä suuremmissa rakennelmissa oli molemmissa päissä paviljongit, jotka liittyivät yhteen pylväistön välityksellä.
Ihantola, Olli
ruokinta
Aholan Ville Huttunen vetää törkykontilla heiniä eläimille. Kuva Anna-Liisa Huttunen. Vuosiluku ei tiedossa.
Törmäsen kauppa, Norjan kauppaa, kökkäjäiset
Törmänen
Norja
kauppa
elintarvikkeet
vaihtokauppa
Haastateltavan isällä oli Törmäsessä kauppa, jossa myytiin elintarvikkeita, joita ei itse voitu tuottaa, esimerkiksi jauhoja, sokeria, suolaa ja makeisia sekä tupakkaa ja jonkin verran vaatetavaraa. Tavarat tuotiin Norjasta ja Rovaniemeltä, vastikkeeksi vietiin poronlihaa ja voita. Kauppamatka Rovaniemen markkinoille oli pitkä, ensimmäinen yöpymispaikka oli Vuotsossa, hevoskyydillä kuljettiin. Kaupankäynti loppui ensimmäisen maailmansodan aikoihin.
Lukkari, Selma
Nykänen, Irmeli
autoilu
Kuva on 1920-luvulta. Kuvasta tunnistettu oikealta ensimmäisenä Irja Heikkilä (Jäppinen) ja toisena Suoma Peltonen (Hyrylä).
kansakoulu
veisto
puutyöt
pojat
Torpin kansakoulun veistosali. Kuvasta tunnistettu Jalmari Lainila (4. oik.) ja opettaja Mandi Salmi (vas.).
Pukkilan kunnankirjasto
henkilövalokuvaus
vaatteet
perheet
vaatturin työ
Kuvassa vasemmalla vaatturimestari Katajavuori, poika Reijo ja vaimo Saima vuodelta 1940 Pukkilan Torpista.
ihmiset
Torppilaisia Torpin raittiusseuratalo Rientolan edessä. Kuva on otettu n. 1930-luvulla. Kuvasta tunnistettu alimmalta riviltä Helmeri Arvila (oik.), Aimo Lahti ja Reino Jäppinen ja toiselta riviltä Irja Heikkilä (vas.) ja Suoma Peltonen. Toisessa rivissä kolmas oikealta on kenties Ella Jäppilä.
Henkilövalokuvaus
tytöt
lemmikkieläimet
kampaukset
Kuvassa vasemmalla Hilkka Kuusisto ja Puutulan tyttäret, oikealla Leena Virtanen (Virolainen) ja ylhäällä Tuula Virtanen (Palmroos). Tytöillä on samanpituiset hiukset ja samanmalliset polvimittaiset kesämekot. Hilkalla on sylissään kissa. Kuva on otettu lämpimänä kesäpäivänä ja tytöt ovat asettuneet kiveä vasten ja Tuula kiven päälle. Asetelma on hauska ja kuvassa on iloinen tunnelma.
opettajat
Torpinkylän kansakoulun opettajat: Ivar Salmi 1903 - 1933 ja Mandi Salmi 1924 - 1961.
juhlat
seuratoiminta
Torpinkylän raittiusseuran talo, Rientola, vuodelta 1926 vihkiäisasussaan.
Torpin vanha kansakoulurakennus. Kuvan ottoajankohta ei ole tiedossa.
Torpista tietokoneille : Sälinkään kyläkirja 2011
kylät : asukkaat : historia : Mäntsälä : Sälinkää
muistelmat : Sälinkää
elämäkerrat : Sälinkää
Digitoidusta teoksesta on tekijänoikeussyistä jätetty pois yksi painetussa teoksessa mukana ollut teksti. Painetun kirjan saa lainaan kirjastosta.
Kivinen, Kirsti toim.
Mäntsälän kunnankirjasto
Ryhmäkuvasta tunnistettu takarivistä Anja Peltonen (Heikkilä) (vas.), Selma Peltonen (o.s. Aren), Wiljam Peltonen, Mari Aalto, Selma Marttila ja Vihtori Marttila (Kanniston tilalta). Toisessa rivissä oikealla Johan Aalto. Eturivissä Suoma Peltonen (Hyrylä) (vas.) ja Mirjam Mankamo. Kuva otettu n. 1918-20.
ryhmät
Kuva on otettu n. 1918 - 1920. Ryhmäkuvasta on tunnistettu takarivistä vasemmalta Anja Peltonen (Heikkilä), Selma Peltonen (Arrenius), Wiljam Peltonen, Maria Aalto (Mattson), Selma Mattson (Marttila), Vihtori Marttila (Kanniston tila). Keskellä oikealta Johan Mattson Aalto (Arvila), Abel Arrenius, Maria Arrenius-Arvila (Erakkala). Eturivissa vasemmalta Suoma Peltonen (Hyrylä) ja Mirja Marttila (Mankamo).
liikenne
kauppiaat
Ilmeisesti Torpinkylässä otettu valokuva. Auton ovessa lukee Y. Heikkilä, sillä se on kauppias Yrjö Heikkilän auto. Ensimmäisestä kuvasta tunnistettu kuorma-auton lavalla seisova Paavo Heikkilä (ylh.oik.), jonka vieressä on ilmeisesti Osmo Riihimäki. Retkikuntaan kuuluu ilmeisesti myös Suoma Peltonen (Hyrylä), sillä kuva kuuluu Pertti Hyrylän vanhojen valokuvien kokoelmaan. Auto on Chevrolet vm. 1937. Valokuvat on otettu 1930-luvulla.
portaat
retket
Torppilaisia kesäretkellä. Kuva otettu todennäköisesti 1930-luvulla. Kuvasta tunnistettu eturivissä olevat Irja Jäppinen (o.s. Heikkilä) (2. vas.) ja Paavo Heikkilä (1. oik.).
naiset
pihat
aidat
Ensimmäisessä kuvassa ovat Ella Jäppilä (vas.), Kerttu Riihimäki, tunnistamatta, Irja Heikkilä ja Suoma Peltonen (Hyrylä). Toisessa kuvassa ovat Ella Jäppilä (vas.), tunnistamatta, Suoma Peltonen, Kerttu Riihimäki ja Irja Heikkilä. Kolmannessa kuvassa ovat Irja Heikkilä (vas.), Suoma Peltonen, tunnistamatta ja Kerttu Riihimäki. Kuvat on otettu n. 1933-1935.
sotilaat
maanpuolustus
sotilaspuvut
Torppilaisia sotilaita. Kuvattu toisen maailmansodan aikana.
purkaminen
myymälät
Tossavaisen kaupan purkaminen. Vuosiluku ei tiedossa.
Tossavanlahden ja meijerin henkilökuntaa yhteisellä kesäretkellä Alavisen saaressa 1940-luvulla
Tossavanlahden ja meijerin henkilökuntaa yhteisellä kesäretkellä Alavisen saaressa 1940-luvulla. Vas. OTK:n myymälänhoitaja Nestori Mikkonen, kahvilanpitäjä Hilma poikineen, Eelin Mikkonen, edessä konemies Kalle Paananen, isännöitsijä Jussi Kinahmo, Aune ja Rauha Mikkonen, Kalle Paanasen lapsia, poika taka-alalla Vilho Mikkonen, SOK:laisen kaupan myymälänhoitaja Janne Hämäläinen. Kuva Vilho Mikkonen.
1960-luku
Tossavanlahden kansakoulun oppilaita 1966
oppilaat
koululaiset
Tossavanlahden kansakoulun paperinkeräykseen osallistuneita oppilaita. Vasemmalta toinen Maija Saastamoinen ja vieressä Reino Serguskin. Oikealla reunassa Vilho Saastamoinen. Takana seisoo opettaja Jalo Soininen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 14.1.1966.
Tossavanlahden koulu. Vuosiluku ei tiedossa.
Tossavanlahden koulu. Toiminnassa 1927-1968.
Tossavanlahden koulun alaluokkien oppilaita 1954, opettajana Irja Halttunen, joka löysi aviomiehen Rajaniemestä ja muutti parin vuoden opettajana työskentelyn jälkeen pois paikkakunnalta. Hänen toimestaan kyläkunnalla toimi aikuisten opintopiirinä englannin kielen kurssi. Ylärivi vas. Maila Mikkonen, Pirkko Jelkänen, Aini Mikkonen, Anja Ikäläinen, Raija Tikkanen ja Ella Laukkanen. Keskellä vas. Heikki Keijonen, Tapani Saastamoinen, Hannu Pietola, Esko Kananen ja Toivo Tenhunen. Eturivi vas. Saimi Saastamoinen, Airi Ylönen, Airi Laukkanen, Raija Paananen, Anja Saastamoinen, Irja Väisänen ja Hanna Huttunen. (Kuva Irja Jauhiainen)
Tossavanlahden koulukkaita toukokuussa 1963. Takarivi: Vasemmalta opettaja Irja Tiihonen, Anneli Laukkanen, Maija Ikäläinen, Leena Väisänen, Urpo Juntunen, Aila Saastamoinen, Pertti Saastamoinen, Ritva Kaipainen, Terho Paananen, Terttu Heiskanen ja opettaja Jalo Soininen. Seuraava rivi: Juhani Rytkönen, Kalevi Niskanen, tunnistamaton, Seppo Räisänen, Aili Laukkanen, Matti Niskanen, Aimo Ylönen, Eevi Huttunen, Airi Serguskin, Pauli Ikäläinen, Inkeri Kauhanen, Aija Saastamoinen, Jari Isotalo ja Semmi Juntunen. Seuraava rivi: Jarmo Heiskanen, Taisto Jauhiainen, Matti Laukkanen, Martti Saastamoinen, Jorma Kauhanen, Tuula Raatikainen, Anna-Liisa Niskanen, Tuula Tikkanen, Sirpa Kaipainen, Sauli Kajaan, Rauno Tikkanen, Mervi Raatikainen ja Mirja Paananen. Seuraava rivi: Matti Väisänen, Risto Kajaan, Pekka Kauhanen, Vilho Saastamoinen, Raija Kauhanen, Anna-Liisa Kaipainen, Anneli Jauhiainen, Taina Heiskanen, Maija Saastamoinen ja Armi Lappalainen. Alarivi: Reino Serguskin, Antti Korhonen, Reima Serguskin, Tuomo Ikäläinen, Antti Saastamoinen, Ilkka Kajaan, Raimo Ylönen, Timo Heiskanen, ”Koopa” Tiihonen, Markku Tikkanen, Seija Kajaan, Leena Niskanen ja Tuulikki Mikkonen. (Kuva Tuulikki Hynynen)
Arvi Mikkonen (vas.) seuraamassa Aimo Saastamoisen ja Kalevi Räisäsen työskentelyä Tossavanlahden kuivaamossa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 19.9.1969.
meijerit
osuusliikkeet
Tossavanlahti oli aikanaan vilkas kyläyhteisö, jossa oli meijerin ja myllyn lisäksi muun muassa kaksi kauppaa ja kahvila. Kuvassa meijeri ja Osuuskauppa. Kuva Vilho Mikkonen. Vuosiluku ei tiedossa.
Tossavanlahden meijerin koneenhoitaja Arttu Laukkanen
Tossavanlahden meijerin koneenhoitaja Arttu Laukkanen jääkoneen vieressä. Kuva Matti Laukkanen. Vuosiluku ei tiedossa.
Tossavanlahden meijerin viimeinen henkilökuntapotretti
henkilöstö
Tossavanlahden meijerin viimeinen henkilökuntapotretti. Vasemmalta meijeriapulainen Lea Kauhanen, meijeristi Esko Reijula ja Salme Qvick, kirjanpitäjä Kaarina Isotalo, koneenhoitaja/mylläri Toivo Tenhunen ja toimitusjohtaja Veikko Isotalo. Meijerin toiminnan loppuminen ja liittyminen Säviän Osuusmeijeriin päätettiin 10.8.1981 kokouksessa.
Tossavanlahden meijerissä voita pakkaamassa
Tossavanlahden meijerissä voita pakkaamassa vasemmalta Kerttu Hult, Anna-Liisa Mykkänen, Väinö ja Ida Ylikotila. Kuva Keiteleen kotiseutuarkisto. Vuosiluku ei tiedossa.
Tossavanlahden oppilaita. Eturivissä vasemmalta: Leena Laukkanen, Bertta Keijonen, Aino Keijonen, Kaija Laukkanen, Elvi Kauhanen(?) Marja-Liisa Räisänen ja Helmi Huttunen. Keskirivissä vasemmalta: Liisa Saastamoinen(?) Aulis Korhonen, Seppo Mikkonen, Hannes Lustig, Lauri Huttunen ja Tapio Lustig. Ylärivissä vasemmalta: Maija Ikäheimo, Siiri Ihalainen, Martta Ihalainen, Aarne Qvick, Otto Keijonen ja Arvi Ylönen.