kaunokirjallisuus
romaanit
kirjailijat
Hämeenlinna
Hämeenlinnaan sijoittuva romaani Martta ilmestyi WSOY:n kustantamassa Kodin kirjasto -sarjassa vuonna 1891.
Hahnsson, Theodolinda
Julkaistu kirjana: Porvoossa : Werner Söderström, 1891.
Kansalliskirjasto
Savon Jääkäri : kolmi-näytöksinen näytelmä
näytelmät
Theodolinda Hahnssonin kirjoittama näytelmä Savon Jääkäri ilmestyi ensimmäisen kerran vuonna 1877 J. A. Hahnssonin kustantamana. Se julkaistiin myös kokoelmassa Kotikuusen kuiskehia vuonna 1884.
Julkaistu kirjana: J. A. Hahnsson, Helsinki, 1877. http://www.gutenberg.org/etext/17900
Muistoja Naantalista eli vanhan tädin kertomus
kertomukset
pienoisromaanit
Muistoja Naantalista ilmestyi ensimmäisen kerran J. A. Hahnssonin kustantamana vuonna 1874. Kertomus julkaistiin myös kokoelmassa Kotikuusen kuiskehia (1884).
Ainoa hetki : kolmi-näytöksinen näytelmä
Theodolinda Hahnssonin näytelmä Ainoa hetki ilmestyi ensimmäisen kerran hänen kotikaupungissaan Hämeenlinnassa puolison J. A. Hahnssonin kustannuksella vuonna 1873, toinen painos ilmestyi 1874. Hahnssonin näytelmässä merimies Heikin ja torpantyttö Hannan rakkausasiat järjestyvät lopulta parhain päin. Ainoa hetki sisältyy myös kokoelmaan Kotikuusen kuiskehia (1884).
Julkaistu kirjana: Hämeenlinna : J. A. Hahnsson (G. E. Eurén), 1873.,http://www.gutenberg.org/etext/17900
Haapakallio : idyllin-tapainen kuvaelma Hämeenmaasta
novellit
lyhytproosa
Haapakallio oli Theodolinda Hahnssonin esikoisteos ja maamme ensimmäinen naiskirjailijan suomen kielellä kirjoittama romaani. Kirjan tapahtumat sijoittuvat K-n pitäjään K-veden rannalle, josta käydään asioilla Hämeenlinnan kaupungissa. Haapakallio ilmestyi ensimmäisen kerran Helsingissä Suomalaisen kirjallisuuden seuran kustantamana vuonna 1869. Se sisältyy myös Hahnssonin kokoelmaan Kotikuusen kuiskehia (1884).
Julkaistu kirjana: Helsingissä : Theodor Sederholm, 1869.,http://www.gutenberg.org/etext/17900
Wiinantehtailia : näytelmä kahdessa näytöksessä
Hahnssonin raittiushenkinen pieni näytelmä Wiinantehtailia ilmestyi ensimmäisen kerran vuonna 1877. Näytelmä sisältyy myös kokoelmaan Kotikuusen kuiskehia (1884).
Julkaistu kirjana: Jyväskylässä : Weilin & Göös, 1877. http://www.gutenberg.org/etext/14212
Mäkelän Liisu ilmestyi ensimmäisen kerran vuonna 1880 Hämeenlinnassa J. A. Hahnssonin kustantamana. Mäkelän Liisu sisältyy myös kokoelmaan Kotikuusen kuiskehia (1884).
Julkaistu kirjana: Hämeenlinna: Hahnsson, 1880.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Marjapojat ilmestyi vuonna 1894 WSOY:n Kodin kirjasto -sarjassa.
Julkaistu kirjana: Porvoossa : Werner Söderström, 1894. http://www.gutenberg.org/etext/14807
Kotikuusen kuiskehia ilmestyi ensimmäisen kerran vuonna 1884 Edlundin kustantamana. Teos sisältää aiemmin erillisinä ilmestyneet kertomukset Kuuselan kukka (1872), Kaksois-veljekset (1870), Muistoja Naantalista (1874), Mäkelän Liisu (1880), Haapakallio (1869) sekä näytelmät Ainoa hetki (1873), Savon Jääkäri (1877) ja Viinantehtailija (1877). Kertomukset Pitkänniemen synty ja Rikas köyhänäkin olivat ilmestyneet aiemmin teoksessa Pikku kertoelmia (1878). Lisäksi teokseen sisältyvät kertomukset Torpan tyttö, Juhannusaatto mummon luona, Köyhäinmajassa ja Mitä koski kohisee? Mitä kuuset kuiskailee?.
Julkaistu kirjana: Helsingissä : Edlund, 1884. http://www.gutenberg.org/etext/17900
Theodolinda Hahnssonin pienoisromaani Kaksi ilmestyi Helsingissä Edlundin kustantamana vuonna 1893.
Julkaistu painettuna: Helsingissä: G. W. Edlund, 1893.
Theodolinda Hahnssonin kertomus Joululahjat ilmestyi vuonna 1891 Edlundin kustantamana.
Julkaistu kirjana: Helsingissä : Edlund, 1891. http://www.gutenberg.org/etext/15340
1800-luvun lopulla oli vielä laillista ja tavallistakin, että orvoksi jääneet lapset myytiin ns. vaivaishuutokaupassa. Kunta maksoi huutolaisen ottajalle pienen rahasumman, ja se joka tyytyi pienimpään korvaukseen sai hänet taloonsa. Hahnssonin laajin romaani Huutolaiset kertoo kolmesta orpolapsesta, Helystä, Iiristä ja Martista, jotka joutuvat huutolaisiksi K:n pitäjässä, Hämeenlinnan lähellä. Nämä lapset ovat 1880-luvun orpolapsiksi melko onnekkaita, koska kaikki pääsevät lopulta hyviin koteihin. Kertomuksen päähenkilöksi nousee Iiri, joka koettuaan ensin kovia Renkalan talossa, pääsee pitäjän lukkarin ja tämän matamin kasvatiksi. Iiri toimitetaan Hämeenlinnaan tyttökouluun ja hänestä tulee opettaja. Lopulta hän päätyy kartanonrouvaksi ja saa järjestettyä lastenkodin kotipitäjäänsä: "Se on pää-asiallisesti hänen ansionsa, että saatamme sanoa: Meidän pitäjässä ei myydä ihmisiä, meillä ei ole huutolaisia enään!" Huutolaiset ilmestyi alun perin viitenä vihkona vuonna 1887 Werner Söderströmin kaunokirjallisessa julkaisusarjassa. Toinen painos ilmestyi vuonna 1918 Otavan kustantamana.
Julkaistu kirjana: Porvoossa : Werner Söderström, 1887.
Hahnssonin Kuuselan kukka -kertomuksen tapahtumat sijoittuvat Kokkolan seudulle. Siellä oli ”meren rannalla kaunis Niemen talo, jota hallitsi kuudenkymmenen vuoden vanha ukko”. Kuuselan kukka on kraataritädin kahdeksantoistavuotias Lyyli-tytär, ”seudun ihanin neito”, jonka Niemen ukon poika Mikki tahtoo puolisokseen. Isä ei kuitenkaan huoli miniäkseen vaatimattoman mökin kasvattia, talontytär sen olla pitää. Monivaiheisten tapahtumien jälkeen Lyyli ja Mikki saavat toisensa, mutta joutuvat lähtemään Hämeeseen ilman Niemen ukon siunausta. Lopuksi sopukin kyllä solmitaan. Rakkausjuonen ohella pienoisromaanissa kuvataan myös paikallisia tapoja, mm. juhannuksen viettoa ja elonkorjuutalkoita Kokkolan seudulla. Kuuselan kukka ilmestyi ensimmäisen kerran vuonna 1872, toinen painos ilmestyi vuonna 1874. Kertomus julkaistiin myös Hahnssonin kokoelmassa Kotikuusen kuiskehia (1884).
Julkaistu kirjana: Helsingissä : J. A. Hahnsson (Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran kirjapainossa), 1872.
Pikku kertoelmia ilmestyi vuonna 1878 J. A. Hahnssonin kustantamana. Se sisältää alkuperäiset kertomukset Pitkänniemen synty ja Rikas köyhänäkin, mukaelmat Katri, Tekla ja Kalastaja-Lassi sekä suomennoksen Onnen kukkaset. Kertomus Pitkänniemen synnystä perustuu Hämeenlinnan seudulta peräisin olevaan kansantarinaan. Tarina kertoo Katumajärven Pitkäniemen synnystä kahden mahtavan hämäläisen, Aimon ja Kammon, välisen taistelun tuloksena.
Julkaistu kirjana: Hämeenlinna : J. A Hahnsson (Hämäläisen osakeyhtiön kirjapaino), 1878.
Sodan uhatessa : ilveilys yhdessä näytöksessä
Sodan uhatessa -näytelmän tapahtumapaikka on nimeämätön maaseutukaupunki. Varovaisen perhe varautuu uhkaavaan sotaan.
Julkaistu kirjana: Tampere : Hj. Hagelberg, 1888.
Theodolinda Hahnssonin pienoisromaani Kaksois-veljekset ilmestyi ensimmäisen kerran vuonna 1870 kirjailijan puolison J. A. Hahnssonin kustantamana, toinen painos ilmestyi vuonna 1875. Kaksois-veljekset julkaistiin myös kokoelmassa Kotikuusen kuiskehia (1884).
Hakala, Liisa
Keuruun kaupunginkirjasto
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Kirjahyllyä jäljittelevä, englantilainen keksirasia läkkipellistä. Sisällä mm. tietokoneen irrallisia kirjainnäppäimiä. Lisäksi lasten harjoituskirjaimia, joista muodostuu sana "kirja". Uniikkiteos.
Hakala, Marja
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Someron Osuusmeijerin Sillanpään meijeri
Varsinais-Suomi
Somero
meijerit
maitotalous
Hakala, Väinö
Joulukuussa juhlitaan 80-vuotiasta Lauttakylä-lehteä
Lauttakylä-lehti
paikallislehdet
Huittinen
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1993
Hakanen, Marja-Liisa
Valokuva Paul Hakasteen maalauksesta: Pukkilan Naarkoski
joet
vesistöt
sillat
maalaukset
Paul Hakasteen vuonna 1946 Pukkilan Naarkoskesta tekemä maalaus. Kuvassa näkyvät muun muassa Naarkosken mylly ja sähkölaitos. Kun maalausta tehtiin, saha oli juuri palanut.
Hakaste, Paul
Pukkilan kunnankirjasto
Muistatko vielä Häkälän pittään- kyläyhteisön Ilolankankaalla?
Hakkarainen , Esa
Pojankoltiaisten menoa Mansikkaniemessä 50-60 luvuilla
Hakkarainen, Esa
Palvasalmen pyhäkkö - uuden vuosisadan kynnyksellä
Heinäkuinen kirkkokiipeily - pölyä, pimeää, akrobatiaa - risti
Ruustinna Winter, Kolkanniemen häkkilintu
Ruustinna Winter, Kolkanniemen häkkilintu 2
Ratsumestari Kallio rovastin hovissa Kolkanniemen pappilassa
Hakkarainen,Esa
Halinen, Arto
Puttonen, Väinö
Kodikas koulu keskellä kylää : Äijälän koulu 90 vuotta 1997
Halinen, Ritva
Unton talo
rakennukset
Huittinen -- Karhiniemi
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1996
Halla-Seppälä, Niilo
Hälli, Iiris
Kamppi, Toivo
Kaunismäki, Juho
henkilökuvat
hevonen
Honkajoki
1940-luku
Toivo Kampin hevosten esittelyä (2_2 Honkajoki, Pukarankylä). Neljä hevosta esittelijöineen Hautaniemen (Kampin) talon edustalla. Henkilöt vasemmalta: Juho Kaunismäki, kaksi Kampin tytärtä ja Toivo Kamppi. Kuvaan kirjoitettu vuosiluku 1943. Kuva julkaistu aikaisemmin teoksissa Kotikylä - Pukara Saunaluoma (Kankaanpää 1988) s. 215 ja Menneitä muistellen (Hämeenlinna 1996) s. 74.
Hälli, Juho
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
Sirkkelisahausta (2_3 Honkajoki). Traktori piikkipyöräinen Major. Henkilöt tuntemattomia. Kuvaan kirjoitettu vuosiluku 1940. Julkaistu aikaisemmin teoksissa Kotikylä - Pukara Saunaluoma (Kankaanpää 1988) s. 142 ja Menneitä muistellen (Hämeenlinna 1996) s.88.
Päreittentekoa Hällin talon pihassa (2_4 Honkajoki, Pukarankylä). Henkilöt tuntemattomia. Kuvaan kirjoitettu vuosiluku 1948. Julkaistu aikaisemmin teoksissa Kotikylä - Pukara Saunaluoma (Kankaanpää 1988) s. 152 ja Menneitä muistellen (Hämeenlinna 1996) s. 88.
Pukara, Aili
1920-luku
1930-luku
Aili Pukara esittelee sonni Jusua (2_6 Honkajoki, Pukarankylä). Taustalla talo pihapiireineen. Pukarassa vaikutti taannoin Toivo Kampin perustama Pukarankylän sonniyhdistys. Julkaistu aikaisemmin teoksissa Kotikylä - Pukara Saunaluoma (Kankaanpää 1988) s. 224 ja Menneitä muistellen (Hämeenlinna 1996) s.78.
Hevosvetoinen kuusenhavu- ja polttopuukuorma
Hevosvetoinen kuusenhavu- ja polttopuukuorma (lamuska) (2_7 Honkajoki). Kuvan kaksi henkilöä tuntemattomia. Takana talo. Kuusenhavuja käytettiin jatkosodan aikana karjan kuivikkeina olkien sijasta. Olkia käytettiin tuolloin eläinten ruokana. Olkia silputtiin ja haudutettiin vedessä, jonka jälkeen niiden sekaan laitettiin jauhoja ja tarjottiin eläimille. Kuvaan kirjoitettu vuosiluku 1941. Julkaistu aikaisemmin teoksissa Kotikylä - Pukara Saunaluoma (Kankaanpää 1988) s. 85 ja Menneitä muistellen (Hämeenlinna 1996) s. 84.
Tytär Saimi Pukara ruokkii kukkoa Pukaran talon pihassa
Pukara, Saimi
Tytär Saimi Pukara ruokkii kukkoa Pukaran talon pihassa (2_8 Honkajoki, Pukarankylä). Julkaistu aikaisemmin teoksissa Kotikylä - Pukara Saunaluoma (Kankaanpää 1988) s. 124 ja Menneitä muistellen (Hämeenlinna 1996) s. 145.
Pelimanniseurue Frans Vierikon talon edessä
Vierikko, Yrjö
Rantee, Vieno
Rantee, Arvo
kansansoittajat
Pelimanniseurue Frans Vierikon talon edessä (2_10 Honkajoki, Pukarankylä). Henkilöt vasemmalta: Yrjö Vierikko, Vieno Rantee, tuntematon ja Arvo Rantee. Julkaistu aikaisemmin teoksesssa Kotikylä - Pukara Saunaluoma (Kankaanpää 1988) s. 125.
joenperkaus
Pikkuluoman perkaustyömaa (2_13 Honkajoki, Pukarankylä). Henkilöt tuntemattomia. Kuvaan kirjoitettu vuosiluku 1938. Julkaistu aikaisemmin teoksissa Kotikylä - Pukara Saunaluoma (Kankaanpää 1988) s. 143 ja Menneitä muistellen (Hämeenlinna 1996) s. 86.
Pukarassa sijaitseva Saunaluoman kansakoulu rakentamisvaiheessa
koulurakennukset
kansakoulu
Pukarassa sijaitseva Saunaluoman kansakoulu rakentamisvaiheessa (2_14 Honkajoki, Pukarankylä). Kuvaan kirjoitettu vuosiluku 1935, jolloin koulu myös aloitti toimintansa. Koulukäytössä vuoteen 1969. Rakennusurakoitsijana Julius Wartti Karvian Kantinkylästä. Julkaistu aikaisemmin teoksissa Kotikylä - Pukara Saunaluoma (Kankaanpää 1988) s. 45 ja Menneitä muistellen (Hämeenlinna 1996) s. 142.
Matkailijakoti kahvila-ruokala Otavan historiaa
Iisalmi
historiikit
Matkailijakoti kahvila-ruokala Otava
Otava
matkustajakodit
Hallikainen, Osmo
Hallikainen, Vuokko
historia
Suomi
esihistoria
kansanperinne
hallitsijat
kristinusko
sodat
oikeuslaitos
keskiaika
Ruotsin vallan aika
autonomian aika
verotus
elinkeinot
kaupungit
koulutus
Vaasa, suku
Romanov, suku
Hallstén, Alexander Gustaf Julius
Turun kaupunginkirjasto
Charta öfver Nylands och Tavastehus samt Kymmenegårds län
kartat
Häme
1790-luku
Vapaaherra Samuel Gustaf Hermelin kustansi Ruotsin maanmittauslaitoksen kartaston Geografiska Kartor öfwer Sverige (1796–1812). Suomalainen Carl Peter Hällström (1774–1836) piirsi Suomen viiden maakunnan kartat vuosina 1798–1799. Kartat on digitoitu Kotimaisten kielten tutkimuskeskuksessa.
Hällström, Peter
Griseldis : romantiskt skådespel i fem akter
Teatterinjohtaja Erik Wilhelm Djurströmin (1787 – 1841) saksan kielestä kääntämä näytelmä.
Halm, Friedrich
Djurström, Erik Wilhelm
Suomen urheiluseurat : luettelo Suomessa toimivista voimistelu- ja urheiluseuroista
urheiluseurat
Karjala
Pohjois-Karjala
Luettelo Suomessa toimivista urheiluseuroista vuonna 1917.
Halme, Juho
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 79 HAL
Urheilijain Kustannus
Pekka Halosen kirje Eino Leinolle 2.12.1911
kirjeet
brev
Leino, Eino
Halonen, Pekka
1911
1900-luku
1900-talet
Pekka Halosen kirje Eino Leinolle vuonna 1911. Eino Leino tutustui taidemaalari Haloseen jo vuonna 1895. Halonen teki vuosien varrella kannet moniin Leinon teoksiin. --- Järvenpää 2 Joulu 1911 Veli Eino! nyt minulla on mieluisin velvollisuus Sinulle sanottavana, mitä yleensä voidaan ystävälle ja toverille sanoa: Olet tehnyt hyvän kirjan. Tämä ”Työn orjasi” paras suorasanaisistasi, mitä tähän asti olet tehnyt. Ja siinä on parasta, mitä yleensä on tehty. Elä nyt päästä lankoja käsissäsi löyhtymään. Virheetöntä hyvää taidetta Jumalan kiitos ei ole olemassa sentähden ei puhuta pikkuasioista. Mutta puhutaan, kun tavataan iloisesta ja suuresta asijasta, joka on nyt vallassasi. Lankoja on vielä punottava kireemmälle ja umpisolmu päähän, ettei jää mitään tietä ulos! Mutta tämä ei ole kritiikkiä, se tulee itsestään, jos tuolla tiellä pysyt. Hirvenvarsan kun saa ikeen alle kesytetyksi sittepähän ihme lienee jos ei ura aukee. Enempää en tarvinne tällä kertaa sanoa osoittaakseni iloani Työn orjassasi saavuttamastasi voitosta. Hei vaan! Tuostapa nyt tie menevi, ura uusi urkenevi! Pekka
Riihitettyä ruista ja nokisia naamoja Karstulan Humpilla
Halttunen, Jussi