aapiset
1800-luku
Oululaisen Barckin kirjapainon painama aapinen sisältää aakkoset, tavuohjeet ja lukusanat. Sen keskeinen osa muodostuu uskonnollisista teksteistä, mutta lukemisen ja kirjoittamisen alkeita havainnollistetaan myös kuvien avulla. Aapisen kirjaintyyppi on fraktuuraa ja sen kukonkuva on sijoitettu ajan tavan mukaisesti viimeiselle sivulle.
Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto
Oulun Suomalaisen Klassillisen lyseon 25-vuotisen toiminnan muistopäivänä 30.5.1908
koulut
historia
muistorunot
Oulu
Kirkkoherra Rurik Calamnius (1872-1921) oli viides Suomussalmen Karhulan pappilan kahdeksasta lapsesta. Nuoremmasta veljestä, Ilmari Kiannosta, tuli sittemmin tunnettu kirjailija ja vanhin veli Edvin esiintyi kirjailijana nimellä Esko Virtala. Oulun lyseosta 1891 ylioppilaaksi kirjoittanut Rurik ansioitui virsirunoilijana ja kotiseutututkijana. Hän muistelee opinahjoaan inspiraation lähteenä ja koko Pohjois-Suomen nuorison kasvattajana.
Calamnius, Rurik
tulisijat
Honkajoki
Kakluuni (1_182 Honkajoki). Muurattu tulisija, jossa rautaiset luukut. Käytetty lämmitykseen. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
Lukukirja lapsille: ensimmäistä lukemisen ja kirjoituksen opetusta varten
äidinkieli
oppikirjat
lukukirjat
kansakoulu
Lukukirja lapsille opastaa lukemisen ja kirjoittamisen alkeisiin aiheinaan luonto, uskonto ja isänmaa. Yksi keskeinen teema on ajalle tyypillisesti vanhempien kunnioittaminen. 1800- ja 1900-luvun vaihteen kasvatusaatteet tähdensivät, että lapsen tulee hyvittää vanhempiensa huolenpito olemalla kiltti, ahkera ja tottelevainen – hyvä tyttö ja poika. Kirjan kuvat ovat 1800- ja 1900-lukujen taitteessa erittäin suositun kuvittajan Alex Federleyn (1864-1932) tekemiä.
Raitio, K.
Yhdeksäs painos : Porvoo : Werner Söderström
Federley, Alex
henkilökuvat
1950-luku
Tyttö sängyllä (1_183 Honkajoki). Nuori nainen istumassa sängyllä kirjaa lukemassa. Sänky rautarakenteinen. Vasemmalla muurin sivuprofiili. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Pedagogiska personligheter och förhållanden i Uleåborg under det förgängna århundradet
alkeisoppilaitokset
opettajat
Sophie Gahmberg kertoo artikkelissaan Oulun kouluoloista 1800-luvulla. Kaupungin kuuluisimman mamsellin, Sara Wacklinin ohella Gahmberg selvittää myös mm. Ruotsalaisen tyttökoulun johtajattaren Marie Juneliuksen uraa ja elämänvaiheita.
Gahmberg, Sophie
Uleåborg : Uleåborgs Boktryckeri-Aktiebolags Tryckeri
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
murteet
murrekirjallisuus
Anna Jungin (1876–1929) kuvaelma Kaksinpuhelua oulunkielellä pakinoi Oulun murteella Lämsän Kustun kävelyretkestä Helsingissä. Pääkaupunki osoittautuu oululaisten valloittamaksi paikaksi, ja nykylukijakin voi tunnistaa monta tuttua nimeä Oulun historiasta.
Jung, Anna
huoneet
Tuvan ruuanlaittonurkkaus (1_188 Honkajoki). Puulämmitteiset hella, uuni ja leivinuuni. Muuri pinnoitettu kaakelilevyillä. Oikealla korkea puusta valmistettu kaappi. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Lasten kasvatuksesta niiden yhdeksänä ensi ikävuotena
kasvatusoppaat
lapset
lasten kehitys
lapsipsykologia
Suomessa virisi 1800-luvun lopulla monipuolinen keskustelu lastenkasvatuksen merkityksestä ja menetelmistä. Keskusteluun otti osaa myös Limingan kansanopiston johtaja Kaarlo Kerkkonen (1869–1928). Hän tähdensi lapsen iän ja luonteen huomioon ottavaa kasvatusvastuuta sekä kohtuullisen kurin ja myönteisen palautteen merkitystä. Kerkkosen kasvatusajattelun lähtökohtana oli kristillinen maailmankatsomus.
Kerkkonen, Kaarlo
huonekalut
Tupanäkymä (1_190 Honkajoki). Takaseinällä astiakaappi, jossa lautasia ja tarjoiluastioita. Keskellä tumma keinutuoli, vasemmalla pöydänkulma. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Keinutuoli (1_194 Honkajoki). Tummaksi maalattu. Taustalla huoneen muita kalusteita. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Kinnunen, Ritva
Keuruun kaupunginkirjasto
Mummo ja tyttö (1_195 Honkajoki). Vanha huivipäinen ja nuorempi nainen ilmeisesti haastattelutilanteessa. Mummo istuu tuolilla, tyttö penkillä. Penkillä myös papereita. Ikkunasta näkyy tiilinen ulkorakennus. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Ehdotus yleiseksi terveys- ja sairashoitosäännöksi Saarijärven seurakunnalle, Waasan lääniä
Honkimäki, Matti
Tuolit (1_197 Honkajoki). Kaksi puusta tehtyä selkänojallista tuolia. Selkänoja pinnoista tehty. Väriltään tummia. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Pohjonen, Sinikka
Keinutuoli (1_199 Honkajoki). Puusta tehty, maalattu tummaksi. Takana näkyy suurehko pöytä. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Heinäkuinen kirkkokiipeily - pölyä, pimeää, akrobatiaa - risti
Hakkarainen, Esa
Pöytä ja kukkapöytä (1_200 Honkajoki). Puusta valmistettuja, pöytä tumma, kukkapöytä valkoinen. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Junnila, Heikki
Tuoli (1_204 Honkajoki). Selkä- ja käsinojallinen, puusta tehty. Väriltään tumma. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Tavaila, Heikki
Huonenäkymä (1_205 Honkajoki). Keskellä pöytä ja tuoleja, oikealla takana piironki. Seinällä kaksi taulua. Kyseessä lienee kamari. Katso myös kuvat 1_206 ja 1_207. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Primuloita : poimittu kylän pojille ja tytöille
kotimainen kaunokirjallisuus
lyriikka
runot
Hilja Liinamaan ensikokoelma Primuloita edustaa hempeää ja luonnonläheistä tunnelmarunoutta, joka tavoittaa parhaimmillaan kansanlaulun tapaisen välittömyyden. Joissakin runoissa häivähtää myös Liinamaalle henkilökohtaisesti tärkeä yhteiskunnallinen kantaaottavuus.
Liinamaa, Hilja
Työ Kokkolan suomalaisen yhteiskoulun suomen ja ranskan kielen opettajana 1907-1920 inspiroi Teuvo Pakkalaa kirjoittamaan Aapisen (1908). Siinä hän johdattaa lukijoitaan luku- ja kirjoitustaidon tielle arvoituksin ja loruin sekä lasten arjesta tutuin esimerkein.
Pakkala, Teuvo
muistelmat
Oulun triviaalikoulu
Kirjoituksessaan En gammal skola senaattori ja filosofian professori Johan Vilhelm Snellman (1806-1881) muistelee Oulun triviaalikoulussa viettämäänsä aikaa. Kymmenvuotias Johan tuli suoraan triviaalikoulun toiselle luokalle. Muistelmassaan hän kertoo tarkkanäköisiä luonnehdintoja opettajistaan ja luokkatovereistaan, mm. sittemmin runoilija Kalliona tunnetuksi tulleesta Samuel Gustaf Bergistä.
Snellman, Johan Vilhelm
Helsinki : Pohjalais-Osakunta : Teoksessa Joukahainen. Pohjalais-Osakunnan toimittama. Osa 7
Parantainen, Juha-Pekka
Huonenäkymä (1_206 Honkajoki). Ikkunan edessä vaalea puusta tehty pöytä, molemmilla sivuilla selkä- ja käsinojalliset tuolit. Taustalla piironki ja seinällä taulu. Kuva samasta huoneesta kuin kuvassa 1_205. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Piironki (1_207 Honkajoki). Kolmelaatikkoinen, puusta valmistettu. Päällä peili, kynttilöitä ja valokuvia. Sama piironki kuin kuvissa 1_205 ja 1_206. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
lastenkirjallisuus
sadut
joulu
prinsessat
luonto
Zacharias Topeliuksen (1818-1898) sadut ovat osa suomalaisten kansallista identiteettiä. Lukemisia lapsille ilmestyi kahdeksana niteenä vuosina 1865-1896 (suom. 1874-1905). Sarjan ensimmäinen osa sisältää mm. yhden Topeliuksen rakastetuimmista runoista ”Varpunen jouluaamuna”.
Topelius, Zacharias
Nainen tuvassa (1_213 Honkajoki). Nainen työskentelemässä tiskipöydän ääressä, etualalla leivinuunin muuri. Edessä tuoli. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Terwanpolttoko wai heinänwiljelys. Muutama sana Kajaanin kihlakuntalaisille 1887
tervanpoltto
maanviljely
kansanperinne
Pohjois-Pohjanmaa
1800-luvun lopulla tervan hinta oli laskenut ja sen poltto velkaannutti tekijänsä. Oulun apulaislääninagronomi Anders Theodor Europaeus (1836-1912) kampanjoi voimallisesti maanviljelyksen ja karjanhoidon puolesta. ”Jos Kajaanin kihlakunnan wanhat terwanpolttajat mielivät edistyä, heidän on jättäminen nykyinen terwanpoltto ja turwaantuminen heinänwiljelykseen ja karjantuotteellisuuteen”, Europaeus neuvoo.
Europaeus, Anders Theodor
Handledning i tjärbränning med Uleåborgs mekaniska werkstads
tervan valmistus
Handledning i tjärbränning esittelee tervanpolttoa Oulun Konepajan patentoimilla uuneilla. Teoksen kirjoittanut insinööri Karl Löfhjelm (1843-1896) toimi Oulun Konepajan johtajana ja omistajana.
Löfhjelm, Karl
Tuvan pöytä ja penkit (1_214 Honkajoki). Puusta tehtyjä, melko pitkiä. Takaseinällä telineessä puhelin. Oikealla tiskipöytä. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
matkakertomukset
kosket
tervakauppa
tervahovi
Oulujoki
Merikoski
Muhos
Kajaani
1906
I. K. Inha (1865-1930) oli monipuolinen kulttuurihenkilö. Hän oli toimittaja, kääntäjä ja kirjailija sekä uranuurtaja tieteen popularisoijana ja luonnonsuojelijana. Vuoden 1906 Kansanvalistusseuran kalenterissa julkaistiin Inhan omakohtaisiin kokemuksiin perustuva kertomus Oulujoen laskusta.
Inha, Into Konrad
Helsinki : Kansanvalistusseura : Kansanvalistusseuran kalenteri 1906 (s. 67-93)
Kahdenistuttava keinutuoli (1_217 Honkajoki). Puusta tehty, leveänmallinen. Väriltään vaalea. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
väitöskirjat
Pohjanmaa
1700-luku
Kruunupyyn kirkkoherran Eric Juveliuksen (1718-1791) väitöskirja De arte picem destillandi in Ostrobotnia (1747) ilmestyi myös ruotsiksi nimellä Tiärtilwäckningen i Österbotn (suom. Tervanvalmistus Pohjanmaalla). Juvelius korostaa metsän ja siitä saatavan tervan merkitystä Pohjanmaan elinkeinoelämälle. Tervanpolton tekniikkaa ja työvaiheita hän havainnollistaa taidokkain puupiirroksin.
Juvelius, Eric
Tuoli (1_221 Honkajoki). Puusta tehty, selkänojallinen. Valokuvattu ulkona pihassa. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Nälkämailta: kuvia ja havaintoja Koillis-Suomesta nälkävuodelta 1902
paikallishistoriat
katovuodet
köyhyys
Koillis-Suomi
Taivalkoski
Suomussalmi
1900-luku
Kalle Kajander (1862-1928) oli hausjärveläinen kirjailija ja maanviljelijä, joka ryhtyi kansankuvaajaksi Juhani Ahon innoittamana. Muistelmassaan Nälkämailta hän kertoo 1860-luvun katovuosista Pohjois-Suomessa. Alueen elinkeinoista hän esittelee tarkemmin tervanpolton.
Kajander, Kalle
Penkki (1_223 Honkajoki). Puusta tehty, pitkä ja massiivinen. Väriltään tumma. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Kalmukoski-Laiho Helena
tervahauta
tervatynnyri
Karl Alexander Pfalerin artikkeli Tapion lasten haudalla paneutuu yksityiskohtaisesti tervanpolton menetelmiin ja vaiheisiin Kainuussa. Kuhmossa tervanpoltto oli 1900-luvun alkupuolelle asti tärkeä elinkeino. Laajimmillaan kuhmolaisten tervanpoltto oli vuonna 1900, jolloin pitäjäläiset kuljettivat veneillään Ouluun yli 12 000 tynnyriä tervaa. Tuona vuonna kuhmolaiset tuottivatkin eniten tervaa koko Suomessa.
Pfaler, Karl Alexander
Helsinki : Pohjois-Pohjalainen osakunta : Jouko : Pohjois-Pohjalaisen osakunnan kotiseutujulkaisu 2.
Huonenäkymä (1_224 Honkajoki). Runsaasti herraskaisen näköisiä huonekaluja. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Tervanpolttajat : ynnä muita kertomuksia pohjan periltä
novellit
maaseutu
Kainuu
Tervanpolttajat sisältää seitsemän tarinaa "Pohjan periltä", ristijärveläisen Salomo Pulkkisen (1873-1952) kotiseudulta. Historiallisten kuvausten aiheet ulottuvat tervanpoltosta korven ihmisten elämänkäänteisiin.
Pulkkinen, Salomo
Keinutuoli (1_228 Honkajoki). Puusta valmistettu, koristeellinen, jalustalla ja kierrejousituksella varustettu. Väriltään tumma. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
rakennukset
Luhtiaitta ja liiteri (1_231 Honkajoki). Yhtenäinen ulkorakennus. Oikea puoli hirsirakenteinen luhtiaitta, vasen puoli lautavuorattu, mahdollisesti puuliiteri. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Rämänen, Matti
lehdistö
sanomalehdet
Nyyrikki on Suomen vanhin ja ainoa edelleen ilmestyvä kaunokirjallinen viikkolehti. Lehden perusti 1904 paremmin Kalevan isänä tunnettu Juho Raappana, jonka pontimena olivat isänmaalliset tavoitteet: rahvasta tulisi opettaa lukemaan maailmankirjallisuuden klassikoita. Sittemmin lehden linja muovautui viihteellisempään ja suomalaiskeskeisempään suuntaan. Nyyrikin sisältö koostui pääasiassa romaaneista, novelleista ja runoista, ja se onkin ollut monen tunnetun, jos kohta salanimellä kirjoittaneen kirjailijan tulonlähde. Esimerkiksi Kalle Päätalo, Uuno Kailas ja Timo K. Mukka ovat kuuluneet lehden avustajakuntaan.
Iisalmi
valokuvat
pappilat
Aho, Juhani
Brofeldt, Theodor
Iisalmen kaupunginkirjasto
Koljonvirta
muistomerkit
Koljonvirran taistelu
Dolgoruki, Mihail
Suomen sota