Keitele
valokuvat
tulipalot
1960-luku
Paananen, Wellamo
Tulipalo Keiteleellä Kumpuskylän Lähdeahossa mv. Uuno Paanasen talossa. Sammuttamassa Keiteleen ja Pyhäsalmen palokunnat. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 23.4.1965
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
Tulipalo Keiteleen Äyräpäässä Kivirannassa. Tuli tuhosi karjarakennuksen ja kolme lehmää ja sian. Pelastettiin neljä sikaa ja kaksi vasikkaa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 11.4.1968.
1970-luku
Koutajärven Itämäen talossa paloi navettarakennus ja aittarakennus. Rakennukset omistivat Pekka ja Liisa Karhunen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 21.5.1970.
Tulipalo Kummunkylässä Rasiahossa. Talossa asui nuohooja ja ostomies Alvar Leinonen yhdessä myymäläharjoittelija Raimo Myyryläisen kanssa. Talon omisti talonmies Aulis Leinonen, joka asui Vesannolla. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 1.3.1968.
Emäntä Tyyne Räsänen poikiensa Juhanin ja Matin kanssa. Asuinrakennus paloi Sulkavanjärvenkylässä Petäjämäessä. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 28.3.1969.
juopottelu
tulitikut
Lassila, Maiju
Kirjastot.fi
postikortit
saaristot
veneet
båtar
skärgårdar
postkort
fotografier
Korshamnsfjärden
Vaasa
Vasa
1900-luku
1900-talet
Union Postale Universelle Carte Postale Grand-Duché Finland. Serie C. No.31.
Harry Schauman’s Bokhandel
sillat
tulvat
polkupyörät
rakennukset
Tulvavesi peitti Savijoella Kukonkorven sillalle johtavan tien vuonna 1965. Sillasta on kuvassa näkyvillä vain keskikohta. Polkupyöräilijä on Harri Mäkelä. Toisessa kuvassa näkyy taustalla Savijoen seuratalo.
Pukkilan kunnankirjasto
autot
ihmiset
Pukkila -- Kantele
Tulva Kanteleella, Myllyn sillalla vuonna 1935. Kuvassa ylhäällä seisovat Kauko Perttilä (vas.), Tauno Perttilä, Impi Perttilä ja Oskari Perttilä. Oikealla reunassa ovat Katri Perttilä ja Eino Lempälä. Autoa ajaa Mauno Perttilä ja auton reunalla seisoo Eino Perttilä.
linnat
Hämeen linna
Tampereentie
Linnanpuisto
kevät
1930-luku
Hämeen linnan ja kaupungin keskustan välinen alue oli vetistä maastoa, joka viime vuosisadan alkupuolella peittyi kevättulvien aikana kokonaan veden alle. Ennen Vanajaveden säännöstelyä vesi saattoi nousta aina Tampereentielle asti. Linnan ja kaupungin välinen alue on suurelta osin täyttömaata. Nykyiset puistoalueet Linnanpuistoon on perustettu vuonna 1968.
Rytkönen, Enok
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Kangasniemi
paikallishistoria
paikalliskokoelmat
kotiseutukuvaukset
kotiseututuntemus
Kangasniemen kansalaisopiston kurssin, Tunne kotikyläsi - tallenna tieto, teos Vaimosniemen alueen perimätiedosta.
Saksa, Sulo J.
Kangasniemen kansalaisopisto
Kangasniemen kansalaisopiston Tunne kotikyläsi - Tallenna tieto -kurssin kokoomateos Vihaven koulupiirin perinnetiedosta.
Kangasniemen kansalaisopiston Tunne kotikyläsi - Tallenna tieto -kurssi
muotokuvat
maalaustaide
taidemaalarit
Alkuperäinen maalauksen on Hämeenkyrön kunnanvirastossa
Heljo, Eino
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
novellit
luontosuhde
sivilisaatio
vapaus
Digitoidussa dokumentissa on neljä konekirjoitusliuskaa, joihin on tehty lyijykynällä pieniä korjauksia. Sisältää yhden novellin käsikirjoituksen. Novelli Tunturit kertoo kahden miehen oleskelusta autiossa tunturimaastossa, jossa he käyvät keskustelua sivilisaation turmeluksesta. Miehet miettivät, onko mahdollista paeta luontoon ja saavuttaa vapautta kaukana sivilisaatiosta. Kyseessä on novelliksi irroitettu luku Noitaympyrästä. Paten ja Raunion nimiä ei ole mainittu. Laajuus neljä liuskaa Ilmestynyt kokoelmassa Lauma (Gummerus 1937). Sisältyy teokseen Kootut teokset 5 (Otava 1989).
Haanpää, Pentti
Siikalatvan kirjasto
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta
Tuokio Suomen historiaa houkutti taas Sälinkään kartanon täyteen
paikallishistoriat : Mäntsälä
pidot : Keisarin Kalaasit
historia : Autonomian aika : 1809
Derjabin, Juri
Möllersvärd, Ulla, fikt.
Seuri, Juulia
artikkelit (julkaisut)
Uusimaa-lehdessä 29.3.1993 julkaistu artikkeli Keisarin Kalaaseista.
Virtanen, Juha
Mäntsälän kunnankirjasto
Aittoniemi, Sakari
Keuruun kaupunginkirjasto
huonekalut
Honkajoki
Tuoli (1_74 Honkajoki). Puusta tehty selkänojallinen tuoli, väriltään valkoinen. Takana leivinuunin luukku ja muuria. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
Tuoli (1_88 Honkajoki). Puusta tehty selkänojallinen tuoli, maalattu vaaleaksi. Takana keittiön työtaso. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Tuoli (1_133 Honkajoki). Puusta valmistettu selkänojallinen tuoli. Maalattu tummaksi, kulunut. Nostettu pihaan, takana avonainen talon ovi. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Tuoli (1_204 Honkajoki). Selkä- ja käsinojallinen, puusta tehty. Väriltään tumma. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Tuoli (1_221 Honkajoki). Puusta tehty, selkänojallinen. Valokuvattu ulkona pihassa. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Tuolit (1_197 Honkajoki). Kaksi puusta tehtyä selkänojallista tuolia. Selkänoja pinnoista tehty. Väriltään tummia. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
vienti
export
1800-luku
1800-talet
voi
smör
vilja
spannmål
Hovioikeudenpuistikko
Hovrättsesplanaden
Pitkänlahdenkatu
Långviksgatan
Asemakatu
Stationsgatan
yritykset
företag
Voin ja viljanvientiliike. Waasa. 1888-1909, jolloin yhdistyi Osakeyhtiö Laurell & Lahtinen Aktiebolagiksi Voikauppias Laurellin talo on nykyisin hotelli Astor Smör- och spannmålsexport. Wasa
Suomen kauppa, meriliike ja teollisuus
Finlands handel, sjöfart och industri
fin
swe
Novelli Tuomaalan tuwalla on kirjoitettu Tuomas ja Neena Pohjanpalon hopeahääpäivän kunniaksi. Teuvo Pakkala kuului kokkolalaisten Pohjanpalojen tuttavapiiriin ja toimi heidän omistamansa köysitehtaan konttoristina ja kauppaedustajana vuosina 1904-1907.
Pakkala, Teuvo
Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto
Tuomas Laurikaisen kirje Minna Canthille 29.4.1885.
kirjallisuus
naisen asema
kirjeet
Minna Canth
Tuomas Laurikainen
Muurmanski
Helsinki
Törmänen
Ivalojoki
Huuhkaja
Rönkkö, Tuomas
Tanskanen, Mauri
Mari
Kyrö, Ilo
kansalaissota 1918
punaiset
suojeluskunnat
Tuomas Rönkkö oli hurja mies ja hänelle tapahtui elämän varrella kaikenlaisía sattumuksia. Tarinassa kerrotaan kuinka Rönkkö kokoaa Ivalosta joukkoja punakaartilaisten riveihin ja johtaa heitä Murmanskiin. Murmanskista hän päätyy erinäisten seikkailujen jälkeen takaisin Ivaloon ja tulee uskovaiseksi. Huuhkajasta löytyy mieluinen emäntä, jonka hän haluaisi vaimokseen, mutta kihlajaisrahat puuttuvat. Ongelma ratkeaa, kun Rönkkö lupautuu uimaan maksusta jäiden keskellä Ivalojoen yli.
Kangas, Svante
Salo, Martti
rakennuspiirustus
lisärakentaminen
koulurakennukset
kansakoulut
Hämeenlinna
Renko
Ahoinen
1890-luku
Rengon ensimmäiseen kansakouluun, Haapamäen kouluun, oli jo päätetty ottaa apuopettaja, kun kuntakokous päättikin toisen koulun rakentamisesta. Uusi koulu tulisi Ahoisten kylään Kustaa Juppalan Tuomenoja-nimiselle tontille. Tuomenojan koulu saatiinkin nopeasti aikaan ja opettaja K. K. Pelander sai aloitusvuonna 1895 viisikymmentä oppilasta. Kuitenkin vain kolmasosa renkolaislapsista kävi tuolloin koulua. Vuonna 1905 Renko sai jo kolmannen koulun, Nummen koulun. 1920-luvulle tultaessa Rengon kouluista oli saanut päästötodistuksen jo 700 lasta. Haapamäen koulu oli vuoteen 1916 asti toiminut Rengon ainoana kahden opettajan kouluna. Tämän jälkeen myös Tuomenojan kouluun otettiin toinen opettaja. Oppivelvollisuuslain edellyttämä alakoulu sijoitettiin 1920-luvulla Tuomenojan koulun veistosaliin, ja alakoulun opettajalle rakennettiin asunto ullakolle. Koulu kävi kuitenkin pian ahtaaksi, ja koulurakennusta jouduttiin laajentamaan 1930-luvun lopulla. Laajennuspiirustus on vuodelta 1937. Tuomenojan koulu lakkautettiin samaan aikaan Kaloisten koulun kanssa vuonna 1994. Vanha koulurakennus on nykyään yksityisomistuksessa ja asuinkäytössä.
Laitinen, U. K.
Iisalmi
leipomot
leivonnaiset
(Aineiston luovuttajat: Pentti ja Kyllikki Keinänen)
Iisalmen kaupunginkirjasto
Maa- ja kotitalousneuvojat Arvo ja Katri Röytiö (oik.) uudessa kodissaan Puustellissa. Kuvassa mm. Hilda Saastamoinen, Elsa Saastamoinen ja Maijaliisa Koivistoinen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 4.2.1971.
pellot
tupakka
miehet
nautintoainekasvit
puutarhaviljely
Knut Alanko tupakkapellolla (kasvimaalla) Kanteleella.
Tupakkatauolla miehistötulisuojan edessä
sotilaat
sota-aika
sotilaspuvut
maanpuolustus
tupakkatuotteet
metsät
Pukkilan Sotaveteraanit ry:n arkistopaperissa kuvaan oli liitetty teksti: "Miehet tupakkatauolla 'Kasematin' - miehistötulisuojan edessä". Kuvassa Olavi Kivistö (vas.), luutnantti Lauri Kaapu, Toivo Brusila, Martti Jokinen ja Toimi Seppälä.
huoneet
Tupanäkymä (1_190 Honkajoki). Takaseinällä astiakaappi, jossa lautasia ja tarjoiluastioita. Keskellä tumma keinutuoli, vasemmalla pöydänkulma. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
sähkö
voimalat
Naarkosken sähkölaitoksen turbiiniputki, joka tehtiin Viljam Nikkilän ohjeiden mukaan 1920-luvulla. Oikealla oleva rakennus on mylly.
asemarakennukset
rautatieasemat
Janakkala
Turenki
1900-luku (vuosikymmen)
Turengin asema Janakkalassa on yksi vuonna 1862 avatun Helsinki–Hämeenlinna-rataosuuden alkuperäisistä asemarakennuksista. Lääninarkkitehti Carl Albert Edelfeltin suunnittelemassa puisessa asemarakennuksessa oli kolme odotushuonetta, kaksi pakaasihuonetta ja kaksi postihuonetta. Yläkerrassa oli asemapäällikön asunto. Asemarakennuksessa oli lisäksi etelän puolella kellotorni, joka on myöhemmin purettu. Muuten rakennus on lähes alkuperäisessä asussaan. Myös alkuperäinen laiturikatos on säilynyt. Nykyisin vanhassa asemarakennuksessa toimii ravintola Turengin Wanha asema.
Varsinais-Suomi
Turku
1920-luku
kuvateokset
Rinne, Juhani
turpeennosto
turvetuotanto
Turpeennostoa Puuojankeitaalla (2_11 Honkajoki). Turvekone ja kuljettaja työssään. Julkaistu aikaisemmin teoksissa Kotikylä - Pukara Saunaluoma (Kankaanpää 1988) s. 233 ja Menneitä muistellen (Hämeenlinna 1996) s. 161.
Ojala, Pentti
Turun kansankirjaston lainaajaluettelo: Finska afdelningen 1907
kirjastot
kirjastoluettelot
Listaus Turun kansankirjaston suomenkielisen osaston lainaajista vuodelta 1907. Käsikirjoitus.
eläinsuojelu
järjestöt
Turun eläinsuojeluyhdistys
Turun kansakoulun opettajakirjaston luettelo 1879-1904
kansakoulu
luettelot
kirjastorakennukset
Kansankirjasto ja lukusali sijaitsivat puutalossa osoitteessa Linnankatu 12 n. 1877-1903. Kansankirjastot olivat lähinnä suomenkieliselle alemmalle kansanluokalle, rahvaalle, tarkoitettuja kirjastoja. Kansankirjastotoiminta sai varsinaisesti alkunsa hieman ennen 1800-luvun puoliväliä, ja se oli osa Suomen autonomian ajan itsenäistymiseen johtavaa valtakunnallista kehitystä. Kansankirjastoaate levisi Suomeen Ruotsista, jossa useat seurakunnat olivat perustaneet kirjastoja sivistysmielessä halukkaille lukijoille.
Turun kaupunginkirjasto
Turun kansankirjasto. Suomalaisia kirjoja 1904
Turun kansankirjasto
Turun kansankirjasto. Suomalaisia kirjoja.
Turun kansankirjaston luettelo suomenkielisistä kirjoista vuodelta 1909.
Turun kansankirjaston lainaajaluettelo: Svenska afdelningen 1907
Listaus Turun kansankirjaston ruotsinkielisen osaston lainaajista. Käsikirjoitus.
Turun katedralikoulu ja Suomen kouluin tila yleensä siihen aikaan
kouluhistoriikit
koulut
Adolf Waldemar Jahnsson. Ote Lännettärestä ; 4.
Jahnsson, A. W.
Frenckell
paikallishistoriat
Euren, Gustaf Erik
G. W. Wilén
Erich, Th. W.
Turun kaupungin kansakirjasto. Suomalainen kirjaluettelo
kirjat
kristillinen kirjallisuus
historia
elämäkerrat
matkakertomukset
kaunokirjallisuus
terveydenhoito
luonnontieteet
talous
sanomalehdet
aikakauslehdet
Käsinkirjoitettu luettelo Turun kansankirjaston suomenkielisistä teoksista.
Turun kaupungin kansankirjasto. Suomalaisia kirjoja 1892
Turun kaupungin kansankirjasto. Suomalaisia kirjoja. II vihko
asetukset
Luettelo Turun kansankirjaston suomenkielisistä teoksista.
Turun kaupungin palo-asetus, suostumisen jälken asianomaisten kansa kokoonpantu ja Kuningal. Majestetildä wiattomaxi jälkeen elämisexi armosa hywäxi löytty ja wahvistettu sinä 29 päiwänä Loka kuuta, wuonna 1805
paloturvallisuus
Turun kaupunki
Pääkirjasto valmistui 1903, jolloin kirjastoon oli kaksi sisäänkäyntiä. 1912 uudistusten myötä Linnankadun puoleinen sisäänkäynti poistettiin. Valokuvassa on vielä nähtävissä Linnankadun puoleinen sisäänkäynti.