rannat
Vanajavesi
Keinusaari
Pinellan huvilat
pyykinpesu
talvi
Hämeenlinna
1930-luku
Talvinen postikorttikuva on otettu Hämeenlinnan keskustan itälaidalta kohti Keinusaarta. Keinusaaren puolella, lähellä rantaa sijaitsevat Verkatehtaan johtajien asuintalot, ns. Pinellan huvilat. Lähellä siltaa on pyykinpesua varten rakennettu pesuhuone. Jokin oikealla näkyvistä rakennuksista on luultavasti vuonna 1912 rakennettu kunnallinen teurastuslaitos, jota laajennettiin vuonna 1923. Samalla sen yhteyteen perustettiin myös lihantarkastusasema.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
teollisuus
teollisuusalueet
sahalaitokset
Hämeenlinnan höyrysaha
puistot
Rantapuisto
Rantakatu
Hätilänniemi
Sairio
Talvisen Rantapuiston puiden välistä näkyy vuonna 1911 rakennetun satamakonttorin kattoa. Vanajaveden itärannalla Hätilänniemessä on vuonna 1873 perustetun Hämeenlinnan höyrysahan rakennuksia. Sahan perustaja oli helsinkiläinen Fabian von Schantz, mutta saha joutui konkurssin kautta vuonna 1893 August Eklöfin omistukseen. Eklöfin saha oli suuryritys ja työllisti parhaimmillaan yli kaksisataa henkeä. Hämeenlinnan höyrysaha paloi perustuksiaan myöten vuonna 1901, mutta se rakennettiin välittömästi uudelleen samalle paikalle. Samoihin aikoihin Eklöf rakennutti myös muutamia asuintaloja sahan henkilöstölle.
Julkaistu painettuna: Suomalainen kirjakauppa oy.
rakennukset
sairaalat
parantolat
Ahveniston parantola
Ahvenisto
Etelä-Hämeen kuntien yhteinen keuhkotautiparantola rakennettiin Ahvenistonharjulle 1930-luvun alussa. Arkkitehti Toivo Paatelan suunnittelema funktionalistinen parantolarakennus oli huomattavan suuri omana aikanaan, sillä sairaalapaikkoja oli peräti 250. Rakennuksen torniosa parvekkeineen on kahdeksankerroksinen, siipiosat ovat kuusi- ja neljäkerroksiset. Hoitomuotoina tuohon aikaan oli lepo, ravitseva ruoka ja männyntuoksuisen ilman hengittäminen sairaalan isoilla parvekkeilla. Ahveniston parantolassa hoidettiin tuberkuloosipotilaita vielä 1960-luvun lopulla. Nykyään parantolarakennukset ovat osa Kanta-Hämeen keskussairaalaa.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Suomalainen kirjakauppa Oy.
Hämeenlinnan ensimmäinen 12-paikkainen keuhkotautisten hoitola sijaitsi Myllymäessä Hämeenlinnan naisyhdistyksen vuokraamissa tiloissa. Seuraava 20-paikkainen sairaala oli Sairiossa E. A. Talpon suunnittelemassa rakennuksessa, jossa myöhemmin on toiminut päiväkoti. Etelä-Hämeen kuntien yhdessä ylläpitämä Ahveniston parantola eli Etelä-Hämeen keuhkotautiparantola rakennettiin Ahveniston harjulle 1930-luvun alussa. Rakennus edustaa funktionalistista tyyliä, ja sen suunnitteli arkkitehti Toivo Paatela. Rakennuksen kulmassa on kahdeksankerroksinen torniosa parvekkeineen. Uuteen parantolaan saatiin tilat peräti 250 potilaalle. Lisäsiipeen rakennettiin kylpy- ja valohoitotilat ja yläkerrokseen lastenosasto leikki- ja koulutussaleineen. Pääsisäänkäynnin edustaa koristi suihkulähde. Sodan aikana parantolaa käytettiin sotasairaalana, minkä jälkeen tuberkuloosin hoito jatkui Ahvenistonharjulla aina 1960-luvun lopulle asti. Nykyään Ahveniston parantolarakennukset ovat osa Kanta-Hämeen keskussairaalaa, joka vihittiin käyttöön vuonna 1979.
postikortit
ilmakuvat
keskustat
uimalat
Hämeenlinnan keskustan mittavia rakennushankkeita 1920–1930-lukujen vaihteessa olivat mm. Kariston kustannusliikkeen uusi toimitalo, suojeluskuntatalo Hämeen Suoja sekä Paavonkulman viisikerroksinen asuin- ja liikerakennus. Myös keskustan kouluoloja kohennettiin 1930-luvulla: Hämeenlinnan lyseota laajennettiin vuonna 1936 kahdella lisäsiivellä, ja Lukiokadun varrelle valmistui vuosina 1937–1938 moderni keskuskansakoulu, jonka pääty pilkistää kuvassa lyseon takana. Keskustan etelärannalla sijaitsi kaupungin uimalaitos, joka oli otettu käyttöön vuonna 1911. Laitoksen toiminnasta huolehti Hämeenlinnan uimaseura, joka piti siellä myös uimakouluja, promotioita ja suosittuja uintinäytöksiä. Vanha uimalaitos purettiin vuonna 1955 ja kaupunkilaiset siirtyivät uimaan Ahvenistolle, jonne oli vuoden 1952 olympialaisia varten rakennettu maauimala.
Suomalainen kirjakauppa oy.
koulut
koulurakennukset
yhteiskoulut
Hämeenlinnan suomalainen yhteiskoulu
Hämeenlinnan yhteiskoulu
Pikkutori
1920-luku
Vuonna 1878 perustettu Hämeenlinnan suomalainen tyttökoulu päätyi muutaman kiertolaisvuoden jälkeen vuonna 1887 Pikkutorin kulmalle entiseen laamanni Wetterhoffin taloon. Koulu laajeni, kun tontille rakennettiin vuosina 1897 ja 1907 lisärakennukset. Hämeenlinnan suomalaisen yhteiskoulun nimellä entinen tyttökoulu toimi vuosina 1909–1937. Sen jälkeen koulu on tunnettu pelkästään Hämeenlinnan yhteiskouluna.
asuinrakennukset
tulvat
kevät
asunto-osakeyhtiöt
Alku-yhtiö
1900-luku (vuosikymmen)
Kevättulvat olivat Hämeenlinnassa jatkuvana riesana 1900-luvun alkupuolella. Linnanpuisto joutui säännöllisesti keväisin veden alle, ja vesi nousi usein myös Niittykadun ja Tampereentien varrella sijaitsevien asuinrakennusten ympärille, niin että veneet ja lankkusillat piti ottaa käyttöön, jotta rakennuksista päästiin ulos. Kuvassa oleva talo on ilmeisesti yksi arkkitehti Henrik Helinin 1890-luvulla suunnittelemista työläisten asuintaloista, jotka muodostivat Alku-nimisen asunto-osakeyhtiön. Alku-yhtiö oli perustettu vuonna 1892 Niittykadun ja Koulukadun väliselle tontille Tampereentien varrelle. Tulvat ja tulipalot haittasivat yhtiön toimintaa vakavasti, mutta se toimi kuitenkin aina vuoteen 1923 asti, jolloin ajuri Heiniö osti tontin ja tulipaloilta säästyneet rakennukset.
Palander, E.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna -Tavastehus, Kirkollinen kirjakauppa - Kyrklig bokhandel.
Kirkollinen kirjakauppa - Kyrklig bokhandel
kaupunkikeskustat
veneet
torit
Rantatori
Palokunnankatu
Lapset ovat soutelemassa lähellä Vanajaveden rantaa Hämeenlinnan keskustan kohdalla tässä 1920-luvun puolivälin paikkeilla kuvatussa postikortissa. Taustalla näkyy Rantatorin takana Palokunnankadun varren rakennuksia, mm. Palokunnantalo ja Wetterhoffin kotiteollisuusopiston rakennus ennen vuonna 1929 tehtyä korotusta. Palokunnantalon takana on Raatihuone ja sen vieressä Kämärin talo. Vasemmassa yläkulmassa näkyy vuonna 1915 valmistunut Kansallisosakepankin talotorin kulmassa.
kadut
Myllymäki
Turuntie
1910-luku
Turuntie erottaa Myllymäen ja Kaurialan kaupunginosat toisistaan. 1910-luvun kuva on otettu suunnilleen Torikadun kohdalta kohti kaupungin keskustaa. Turuntietä reunustavat puutalot, ja vasemmalla puolella on tori, jossa aikoinaan pidettiin mm. hevosmarkkinoita. 1900-luvun ensimmäisen vuosikymmenen kaavassa torin nimenä on Uusi tori, vuoden 1926 kaavassa käytetään nimeä Kaurialan tori. Akseli Salokannel kuvailee toria ja sen ympäristöä seuraavasti: "Myllymäen tori nykyisen Kaurialan kaupunginosassa rajoittui ... venäläisten puutarhureiden Kurjatkinin ja Strahoffin vihannesmaihin sekä suuriin savikuoppiin. Länsireunamalla oli Kurjatkinin korkealla kivijalalla seisova uudenpuoleinen talo. Aukeaman itäiseen laitaan rakensi Sauna-Limperi tiilistä saunan." Entisen torin paikalla on nykyään Kaurialanpuisto, josta käytetään myös nimeä Cinemanpuisto.
Julkaistu painettuna: Suomalainen kirjakauppa O.-Y.
jugend
saunat
Koulukatu
kunnallissauna
Kunnallissaunan talo valmistui Koulukadun ja Linnankadun kulmaukseen vuonna 1912. Rakennuttajana oli yhtiö, jonka suurin osakas oli Hämeenlinnan kaupunki. Arkkitehti Birger Brunilan suunnittelemassa jugendrakennuksessa oli kunnallinen sauna vuoteen 1967 asti. Sen jälkeen rakennuksessa on toiminut mm. alueradio, äänitysstudio ja virastoja. Talo remontoitiin perusteellisesti vuonna 2007.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna - Tavastehus, Enok Rytkönen.
teollisuuslaitokset
tehtaat
Hämeenlinnan verkatehdas
tekstiiliteollisuus
kutomateollisuus
Hämeenlinnaan vuonna 1895 perustettu Verkatehdas laajeni vaatimattoman alun jälkeen kaupungin suurimmaksi työnantajaksi, jonka palkkalistoilla oli parhaimmillaan jopa 1300 työntekijää. Postikorttikuvassa on vasemmalla alueen vanhin tehdasrakennus eli kutomo. Oikealla näkyy vuonna 1907 valmistunut konttorirakennus. Verkatehtaan toiminta Hämeenlinnassa päättyi vuonna 1963. Nykyään alueella toimii kulttuuri- ja kongressikeskus Verkatehdas, jonka avajaisia vietettiin kesällä 2007.
pojat
lapset
koululaiset
hiihtokilpailut
hiihto
Kuva hiihtäjäpojista Vanajaveden jäällä on luultavasti otettu aivan vuosisadan alussa, ennen vuotta 1904, jolloin kuvan ottaja lehtori Edvard Palander suomensi nimensä Suolahdeksi. Myös kortin julkaisija, Hämeenlinnan uusi kirjakauppa, lopetti toimintansa samana vuonna. Hiihtäjäpoikien on arveltu olevan Hämeenlinnan lyseon oppilaita, ja numerolaput poikien puseroissa ja päähineissä viittaisivat hiihtokilpailuhin, joita kouluissa innokkaasti järjestettiin vuosisadan vaihteessa.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinnan Uusi Kirjakauppa.
H. A. H.
laiturit
huvilat
Viime vuosisadan alun kuvassa Keinusaaren rannassa, Pitkänsillan eteläpuolella on 1800-luvun puolivälissä rakennettu hevosuittolaituri. Pinellan puistosta suurin osa oli vuokrattuna Hämeenlinna verkatehtaalle. Verkatehtaan johtajia varten rakennettiin rannan tuntumaan kaksi huvilaa 1900-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä. Kuvassa näkyy huviloista pienempi ja vanhempi, joka vaurioitui tulipalossa ja purettiin 1970-luvulla. Uudempi, vuonna 1906 valmistunut huvila puuttuu vielä kuvasta.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna - Tavastehus, Enok Rytkönen
Pinella
Suurin osa Pinellan puistosta vuokrattiin 1800-luvun lopulla Verkatehtaalle, joka rakennutti 1900-luvun alussa johtajilleen kaksi huvilaa Keinusaaren rantaan. Kuvassa näkyy vanhempi ja pienempi näistä ns. Pinellan huviloista. Tämä rakennus vaurioitui tulipalossa ja purettiin 1970-luvun alussa. Uudempi Pinellan huviloista rakennettiin vuonna 1906 ja se on edelleen paikallaan. Pinella-nimi juontaa juurensa ravintoloitsija A. Nordinin Keinusaareen 1860-luvulla rakennuttamasta kesäravintolasta, joka purettiin vuoden 1885 tulipalon jälkeen.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Lähetyskirjakauppa.
empire
Hämeenlinnan lääninsairaala
kruununmakasiinit
sillat
Pitkäsilta
Valtionarkkitehti C. L. Engelin suunnittelemat Hämeenlinnan lääninsairaalan empiretyyliset rakennukset valmistuivat Keinusaaren rantaan vuosina 1840–1844. Sairaalan sivurakennukset korotettiin 1880-luvulla kaksikerroksisiksi. Myös päärakennusta laajennettiin tämän kuvan ottamisen jälkeen vuonna 1929. Vuonna 1838 käyttöön otettu kruununmakasiinin rakennus on samoin intendentinkonttorissa Engelin johdolla suunniteltu. Rakennus toimi valtion viljavarastona aina vuoteen 1925 asti, jolloin siihen muutti puolustusvoimien nahkaverstas. Vuodesta 1952 lähtien vanhassa viljamakasiinissa on toiminut Hämeenlinnan taidemuseo. Vanajaveden yli kuljettiin 1900-luvun alkuvuosina vielä puurakenteista Pitkäsiltaa pitkin.
Julkaistu painettuna: Imp. K. F. Björkbom.
Väritetyssä 1910-luvun kortissa Vanajaveden ylittävä puinen Pitkäsilta on jo korvattu teräsrakenteisella uudella sillalla. Uusi silta avattiin käyttöön 15.11.1909. Vanhaa puusiltaa kehuttiin yleisesti kauniiksi, mutta rautasiltaa monet kaupunkilaiset pitivät sekä rumana että epäkäytännöllisenä. Tohtori Manner kirjoitti: "Vanhan sirorakenteisen ja kauniin sillan asemesta saatiin ruma kaarisilta, jota on etenkin siinä suhteessa moitittu, ettei sitä rakennettaessa ole ensinkään otettu huomioon karttuvan liikenteen tarpeita, vaan tehty tavallaan kapeammaksi kuin vanha silta.”
1900-luvun alun postikortissa on kuvattuna Vanajaveden ylittävä vanha puinen Pitkäsilta, joka purettiin vuonna 1909. Keinusaaren puolelta otetussa valokuvassa häämöttää kirkon torni kaupungin keskustassa. Raastuvankadun varrella näkyy myös ympäröiviä puutaloja korkeampana vuonna 1899 rakennettu Hämeenlinnan anniskeluyhtiön jugendtalo.
Hämeenlinna kaupunginkirjasto
Keinusaaren rannasta otetussa kuvassa erottuvat Hämeenlinnan keskustan maamerkkeinä kirkontorni ja lyseorakennus. Vanajaveden yli kuljetaan vielä puurakenteista Pitkääsiltaa pitkin. Uusi silta tälle paikalle rakennettiin vuonna 1909. Rantakadun itäpuolella, nykyisen Ystävyydenpuiston paikalla oli vuosisadan alkupuolella taloja. Kuvan vasemmassa reunassa olevassa talossa toimi 1890-luvun alusta lähtien Gust. R. Fältmarsin tupakkatehdas. Rakennus siirtyi Fältmarsin perillisiltä kaupungin omistukseen 1950-luvulla. Fältmarsin talon oikealla puolella sijaitsevan rakennuksen suunnitteli 1880-luvulla lääninarkkitehti C. A. Caween oman perheensä asuintaloksi. Arkkitehti perheineen asui talossa 1910-luvulle asti. Myöhemmin 1950-luvulla rakennus tuli tunnetuksi Verkatehtaan johtajan mukaan Amberlan talona. Rantakadun ja järven välissä olevat talot purettiin 1960-luvulla.
Pikkujärvi
Kirkon tornista itään päin otetussa kuvassa näkyy keskustan rakennusten lisäksi Vanajaveden ylittävä vanha puinen Pitkäsilta. Keinusaaren makasiini- ja sairaalarakennukset jäävät enimmäkseen puiden taakse, mutta oikealla rannassa näkyy vanhempi ns. Pinellan huviloista. Vasemmassa yläkulmassa näkyvä punatiilinen rakennus oli venäläisen sotaväen varasto. Keinusaaren kaakkoispuolella on Pikkujärvi, josta Vanajaan laskevan ojan varrella sijaitsi kaupungin yksityinen, mutta viranomaisten valvoma teurastushuone. Vuonna 1912 perustettiin kunnallinen teurastuslaitos lähelle entistä teurastamoa. Pikkujärvi täytettiin 1950- ja 1960-luvuilla hiekalla, soralla, savella ja rakennusjätteillä.
matkustajakodit
Arvi Kariston katu
1920-luvun postikortissa on näkymä Rantakadulta (nykyiseltä Arvi Kariston kadulta) kohti etelää. Vasemmalle puolelle jää laivaranta ja Rantapuisto, oikealla on matkustajakoti Rannan talona tunnettu nikkarityylinen hirsitalo 1880-luvulta. 1920-luvun puolivälissä rakennuksessa toimivat ainakin Suomalainen kirjapaino ja kristillinen matkailijakoti Betania, myöhemmin matkailijakoti Maja. Raatihuoneenkadun toiselle puolelle rakennettiin vuonna 1928 Arvi A. Kariston kustannusliikkeen ja kirjapainon talo, jota ei tässä kuvassa vielä ole.
sanomalehdet
Häme
kirjakaupat
Lutherilainen kirja- ja paperikauppa
majoitusliikkeet
Matkustajakoti Ranta
Rantakadun (nykyisen Arvi Kariston kadun) ja Raatihuoneenkadun kulmassa sijaitsi 1880-luvun lopulla rakennettu nikkarityylinen hirsirakenteinen talo, jossa toimi 1920-luvulta 1940-luvulle mm. sanomalehti Hämeen kirjapaino. Sanomalehti Häme oli nuorsuomalaisen Hämetär-lehden jatkaja, ja se ilmestyi Hämeenlinnassa vuosina 1919–1944. Lehteä julkaisi Suomalainen kirjapaino-osakeyhtiö. Samassa rakennuksessa toimi ainakin 1920-luvun loppupuolella myös Lutherilainen kirja- ja paperikauppa, myöhemmin 1930-luvun puolella nimellä Paperi- ja taidekauppa. Sotien jälkeen talo tuli tunnetuksi matkustajakoti Rannan talona. Rakennus siirrettiin 1980-luvun puolivälissä ns. talomuseoalueelle Koulukadun alkupäähän.
Kuivasilta
Läntinen Viertotie
Ortodoksisen sotilaskirkon edestä Turuntielle päin otetun kuvan oikeassa reunassa näkyy osa 1830-luvun alussa rakennettua puista empiretaloa, johon Hämeenlinnan suomalainen tyttökoulu majoittui 1880-luvulla. Tähän rakennukseen kiinnittyy viereinen jugendtalo, joka rakennettiin vuonna 1906 silloisen yhteiskoulun lisätilaksi. Uudempi koulurakennus on arkkitehti H. R. Helinin suunnittelema, ja se oli yksi Suomen ensimmäisistä jugendtyylisistä koulutaloista. Turuntien toisella puolella sijaitsevat vuosina 1883 ja 1898 rakennetut puutalot, joissa oli sekä liike- että asuinhuoneistoja.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Suomalainen Kirjakauppa O.Y.
ruotsin kieli
Svenska samskolan
Ruotsalainen yhteiskoulu
Hämeenlinnan ruotsalainen yhteiskoulu, Svenska samskolan i Tavastehus aloitti toimintansa 1.9.1901. Koulu sai alkunsa, kun Eva Savoniuksen tyttökoulu Privata svenska flickskolan i Tavastehus asteittain muutettiin yhteiskouluksi. Ruotsalainen yhteiskoulu toimi Prykikadun (Palokunnankadun) varrella, Rantatorin kulmassa nykyisen Keskustalon paikalla olleessa puutalossa. Koulun oppilaat pelasivat viereisellä torilla pitkääpalloa ja joskus tennistäkin urheilutunneillaan. Tästä rakennuksesta koulu muutti Linnankadun ja Niittykadun kulmauksessa olevaan taloon. Svenska samskolan i Tavastehus lakkautettiin vuonna 1928.
oppilaitokset
kotiteollisuusoppilaitokset
Wetterhoff
Värjäämö
Wetterhoffin työkoulu siirsi toimintansa Panimokadun varrelle vuonna 1890. Taloa kunnostettiin koulun tarpeita vastaavaksi, ja rakennusta korotettiin 1920-luvulla yhdellä kerroksella. Vuonna 1927 sisäpihalle rakennettiin värjäämö lämmityslaitteineen ja höyryllä kuumennettavine väriammeineen. Wetterhoffin värjäämö oli Suomen ensimmäisiä täysbetonisia rakennuksia. Sen yläkertaan rakennettiin luokkatiloja, ja myös puusepän paja muutti värjäämörakennukseen. Vanha värjäämö purettiin alkuvuodesta 2014. Oikeassa reunassa Palokunnankadun toisella puolella näkyy vähän vuonna 1929 valmistunutta Asunto oy Paavonkulman asuin- ja liikerakennusta.
Julkaistu painettuna: Suomalainen kirjakauppa Oy., Hämeenlinna
Fredrika Wetterhoffin työkoulu on tässä kortissa kuvattuna 1900-luvun alussa Vanajavedeltä päin. Vanajaveden rantaviiva on vielä hyvin lähellä koulun rakennusta. Väliin jää vain kapea piha-alue. Wetterhoffin työkoulu aloitti toimintansa tässä rakennuksessa vuonna 1890 aluksi vuokralaisena. Fredrika Wetterhoff osti talon vuonna 1893 ja kunnosti sen koulukäyttöön sopivaksi. Vuonna 1885 perustetussa työkoulussa opetettiin aluksi liinavaatteiden ompelua, neulomista, virkkaustöitä, olkitöitä, puunveistoa ja geometrista piirustusta. Kankaankudonnan opetus tuli mukaan ohjelmaan jo 1886. Opettajankoulutuskin alkoi Wetterhoffilla jo varhain. Kudonnanopettajia alettiin kouluttaa vuonna 1890, ja vuonna 1911 alkoi kotiteollisuusopettajien pedagoginen koulutus.
Rytkönen, Enok
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna - Tavastehus : Enok Rytkönen.
Hämeensaari
alkoholiteollisuus
Hämeensaaren polttimo ja väkiviinan jalostustehdas
Kirkontornista otetussa kuvassa näkyy etualalla Kirkkopuiston puiden takana Raastuvankadun varren puutaloja, mm. vanhasta kaupungista 1700-luvun lopulla siirretty Willgrenin talo. Niiden takana vasemmalla on Wetterhoffin työkoulun rakennus vielä alkuperäisessä asussaan kaksikerroksisena. Vanajaveden rantaviiva oli 1900-luvun alussa heti Wetterhoffin takana ja Rantatorin laidassa. Oikealla Hämeensaaressa näkyy viinanpolttimon rakennuksia. Vuoteen 1896 asti Hämeenlinnassa toimi kolme viinatehdasta. Tämän jälkeen toiminnassa oli vain Hämeensaaren polttimo ja väkiviinan jalostustehdas oy, jossa valmistettiin mm. kuuluisaa Fennia-viinaa. Hämeensaaren polttimokin lopetti toimintansa vuonna 1917.
Julkaistu painettuna: Tampere : Isak Julin'in Kustannusliike ja Kirjakauppa.
Hämeenlinna - Näköala kirkontornista Kantolan niemeen päin
maisema
Kirkontornista etelään kohti Kantolanniemeä avautuvaa näkymää hallitsi 1900-luvun alussa Wetterhoffin työkoulun rakennus. Talon oli alun perin rakennuttanut kunnallisneuvos Johan Fredrik Lönnholtz 1860-luvulla. Fredrika Wetterhoff osti rakennuksen kauppias Kiutulta vuonna 1893, jolloin työkoulu oli jo toiminut talossa vuokralla muutaman vuoden. Fredrika Wetterhoff korjautti talon oppilaitokselleen sopivaksi, ja kuvassa näkyvä alun perin kaksikerroksinen rakennus korotettiin 1920-luvulla kolmikerroksiseksi.
liikerakennukset
ravintolat
myymälät
Etelä-Hämeen osuusliike
kirkkorakennukset
ortodoksinen kirkko
1940-luku
Etelä-Hämeen osuusliikkeen funktionalistinen liikerakennus valmistui Rantatorin kulmaan vuonna 1941. Sen suunnitelmat oli laadittu 1930-luvun lopulla Suomen osuuskaupan rakennusosastolla arkkitehti Valde Aulangon johdolla. Rakennuksen alimmassa kerroksessa oli liiketiloja, ylemmissä kerroksissa myös toimisto- ja asuinhuoneistoja. Suunnilleen samantyylinen ja samalta ajalta on myös viereinen Hämeen vakuutuksen talo, jonka suunnitteli arkkitehti Harry W. Schreck. Tässäkin talossa kerroskorkeus vaihtelee. Palokunnankadun eteläpuolella, Rantatorin varrella sijaitsi kaupungin ortodoksisen seurakunnan kirkkorakennus, joka purettiin 1960-luvulla.
Laurila, Usko
apteekit
Lähetyskirjakauppa
Kirkollinen kirja- ja paperikauppa
Läntinen Linnankatu
Sibeliuksenkatu
Läntisellä Linnankadulla sijaitsi 1900-luvun alkuvuosina mm. kaksi apteekkia ja kolme kirjakauppaa. Kuva on otettu läheltä nykyisen Sibeliuksenkadun ja Birger Jaarlin kadun kulmaa kohti toria. Kadun vasemmalla puolella on vuosina 1904–1914 Hämeenlinnassa toiminut Kirkollinen kirja- ja paperikauppa. Kadun toisella puolella, apteekkari Ölanderin talossa on Lähetyskirjakaupan liikehuoneisto, jossa myytiin myös tapetteja. Myös Rytkösen kirjakauppa oli vuosisadan ensimmäisellä kymmenellä torin alareunassa. Hämeenlinnan I apteekki toimi Linnankadun ja Residenssikadun kulmassa apteekkari Ölanderin johdolla. Vähän edempänä torin laidalla oli kaupungin toinen apteekki, jota vuosisadan alussa hoiti V. A. Haglund.
1907
Nykyinen Sibeliuksenkatu oli vanhalta nimeltään Läntinen Linnankatu. Postikortin kuvassa on 1900-luvun alun näkymä suurin piirtein Sibeliuksenkadun ja Birger Jaarlin kadun kulmauksesta etelään päin kohti toria. Hämeenlinnan ensimmäinen apteekki oli vuonna 1880 muuttanut torin kulmalle. Apteekkari Alfr. Ölander piti apteekkia 1900-luvun alussa matalassa puutalossa Läntisen Linnankadun ja Residenssikadun kulmassa. Torin länsilaidalla oli vuosisadan alussa toinenkin apteekki, jonka omisti V. A. Haglund (vuodesta 1911 Gösta Sewón).
tavaratalot
Skogster
Piparkakkutalo
Pohjan talo
Raatihuoneenkatu
Anders Gustaf Skogster (1866–1952) perusti vuonna 1905 osakeyhtiön, joka osti talon ja tontin Hämeenlinnan kirkon takaa Raastuvankadun ja Kirkkokadun kulmasta. Tontille Skogster rakennutti uudenaikaisen tavaratalon, jonka piirustukset laati arkkitehti Selim A. Lindqvist. Upeaa jugendtyylistä rakennusta kutsuttiin kaupungissa liikepalatsiksi. Tavaratalossa oli mm. kangas-, rautakauppa- ja sekatavaraosastot sekä räätäliliike. Liike harjoitti myös tukkumyyntiä. Skogster rakennutti tontilleen myös perheensä asuintalon, joka nykyään tunnetaan Piparkakkutalo-nimisenä ravintolana. Skogster rakennutti vielä vuonna 1912 Raatihuoneenkadun puolelle ns. rakennusyhtiö Pohjan talon, jonka arkkitehtina toimi Armas Lindgren. Rakennusosakeyhtiö Pohja oli Skogsterin tytäryhtiö.
Julkaistu painettuna: Paperi- ja Taidekauppa O.Y.
Raastuvankatu
Raatuhuoneenkatu
Hämeenlinnan anniskeluyhtiö
Hämeenlinnan anniskeluyhtiö eli virallisemmin Hämeenlinnan väkijuoma-, vähittäismyynti- ja anniskelu O.-y. toimi Rauhankadun ja Raastuvankadun kulmatontilla nro 49 omassa rakennuksessaan. Koristeellisen jugendrakennuksen suunnitteli vuonna 1899 arkkitehtitoimisto Helin & Nyström. Suuret viinikellarit ja viinikauppa sijaitsivat alakerrassa. Ensimmäisessä kerroksessa oli konjakkikauppa, viinakauppa ja työväen anniskeluravintola Tillikka. Toiseen kerrokseen oli sijoitettu raittiusravintola ja asuintiloja. Kadun toisella puolella on satulamaakari T. Heleniuksen satulasepän- ja verhoilijaliike ja sen vieressä lehtori Sargrenin vuonna 1900 rakennuttama asuintalo. Taustalla näkyy vanha puinen Pitkäsilta, joka purettiin vuonna 1909.
satulasepät
Helenius, Timo
Korpimaa, suku
Raastuvankadun eli nykyisen Raatihuoneenkadun alkupään mäessä näkyy oikealla puolella vuonna 1899 rakennettu jugendtyylinen Anniskeluyhtiön talo, jonka suunitteli arkkitehtitoimisto Helin & Nyström. Rakennus toimi kaupungin virastotalona vuodesta 1918 aina vuoteen 2010 asti. Anniskeluyhtiön talon takana näkyy vuonna 1912 rakennettu Rakennusyhtiö Pohjan talo, jonka arkkitehtina oli Armas Lindgren. Tämän talon rakennutti tavaratalonsa jatkoksi kauppaneuvos A. G. Skogster. Kadun vasemmalla puolella on vuonna 1883 perustetun T. Heleniuksen satulasepänliikkeen talo. Satulamaakarimestari Timo Heleniuksen lapset vaihtoivat vuonna 1906 sukunimensä Korpimaaksi.
kangaskaupat
Näkymä torin kulmalta pitkin Raastuvankatua eli nykyistä Raatihuoneenkatua länteen päin on muuttunut perusteellisesti 1900-luvun jälkeen. Nykyisen kävelykadun varrella ei ole jäljellä yhtään kuvan rakennuksista. Kadun oikealla puolella oli Oskar Isakssonin kangaskauppa ja sen takana vuonna 1891 perustettu J. G. Grönin sekatavara-, nahka-, kalastus- ja matkatavarain kauppa. Kadun vasemmalla puolella sijaitsi Carl Lindevallin vuonna 1883 perustama sekatavarakauppa, jossa myytiin vuosisadan alussa myös hedelmiä ja herkkutavaroita. Vuodesta 1905 lähtien Lindevall piti rakennuksessa myös leipomo-, konditoria- ja kahvilaliikettä.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Enok Rytkönen.
polkupyörät
Hämeenlinnan torin etelälaitaa Raastuvankadun varrella reunustivat 1900-luvun alussa Vainikaisen talo, Kämärin talo, Raatihuone ja Bogdanoffin talo. Raastuvankadun ja Läntisen Linnankadun kulmassa oli vielä empiretyylinen talo, joka purettiin vuonna 1914 Kansallisosakepankin tieltä. Sen vieressä olevassa kauppias G. A. Nybergin kaksikerroksisessa kivitalossa toimi mm. Rytkösen kirja- ja paperikauppa vuoteen 1910 asti. Tämä talo oli arkkitehti Carl Alfred Caweenin piirtämä.
Hämeenlinnan I apteekki
Hämeenlinnan vanhaan kaupunkiin perustettiin koko maan ensimmäinen sisämaan apteekki jo vuonna 1753. Uudessa kaupungissa apteekin talo oli torin etelälaidalla. Rakennus tuhoutui Hämeenlinnan palossa ja rakennettiin uudelleen samalle paikalle. Vuonna 1880 Hämeenlinnan I apteekki muutti kuitenkin Läntisen Linnankadun ja Residenssikadun kulmaan torin luoteiskulmalle. Apteekkioikeudet siirtyivät vuonna 1899 apteekkari Alfr. Ölanderille, ja 1900-luvun alkupuolella I apteekki tunnettiinkin paremmin Ölanderin apteekkina. Apteekkitalo purettiin 1960-luvun alussa, mutta apteekki jatkoi toimintaansa vielä pitkään samalla paikalla uudessa liikerakennuksessa. Hämeenlinnan vanhimman apteekin toiminta jatkuu edelleen torin laidalla Tori-Apteekin nimellä.
Julkaistu painettuna: Rautatiekirjakauppa O.-Y.
pankit
Kansallisosakepankki
Torin alakulmasta purettiin empiretyylinen puutalo vuonna 1913, ja sen paikalle rakennettiin Kansallisosakepankin Hämeenlinnan konttori, jonka avajaisia vietettiin 12. huhtikuuta 1915. Arkkitehti Vilho Penttilän suunnittelema punatiilinen pankkitalo edustaa kansallisromanttista tyyliä. Rakennuksen katutasoon tuli pankkihuoneisto ja talon pohjoispäähän lisäksi kaksi muuta liikehuoneistoa. Hyvälle liikepaikalle torin varrelle muutti vuonna 1915 Suomalainen kirjakauppa. Myös Hj. Salon kultasepänliike toimi aluksi uudessa pankkitalossa. Kahdessa ylemmässä kerroksessa oli asunto- ja toimistotiloja. Viereisessä talossa palveli 1910-luvun lopulla L. A. Lönnrotin kello- ja sormuskaupan päämyymälä.
Julkaistu painettuna: Rautatiekirjakauppa.
teollisuusrakennukset
kirjapainot
Hämeenlinnan uusi kirjapaino
Kusti Laurela, Aug. Boman ja Erl. Johansson perustivat Hämeenlinnan uuden kirjapainon vuonna 1900. Liike aloitti vaatimattomasti, mutta kehittyi pian paikkakunnan suurimmaksi yritykseksi alallaan. Uusi kirjapaino muutettiin osakeyhtiöksi vuonna 1909. Yritys sijaitsi kaupungin keskustassa Kasarmikadun ja Raatihuoneenkadun kulmatontilla nro 59, josta kirjapaino hallitsi Kasarmikadun puoleista kivirakennusta. Talon yläkerrassa sijaitsi latomo ja katutasossa painokoneet ja konttorihuoneisto. Viereisessä puutalossa samalla tontilla toimi Suomalainen kirjakauppa vuosina 1908–1915. Uusi kirjapaino yhdistyi Arvi A. Karisto osakeyhtiöön vuonna 1917.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Suomalainen kirjakauppa O.-Y.
Hämeenlinna - Näköala kirkontornista Hattelmalan harjuun päin
Raatihuone
Kämärin talo
Vikmaninlahti
Kirkontornista kohti Myllymäkeä 1900-luvun alkuvuosina otetussa kuvassa näkyvät torin etelälaidan rakennukset, joista uusin oli tuolloin vuonna 1900 valmistunut kauppias Jalmari Kämärin rakennuttama jugendtalo. Kämärin liiketalo oli arkkitehti H. R. Helinin suunnittelema. Talon takana näkyy Hämeenlinnan kaupungin sähkölaitoksen korkea savupiippu. Raatihuoneen oikealla puolella olevan pitkän puutalon omisti pankinjohtaja ja kauppaneuvos Alexander Bogdanoff. Vikmaninlahti ulottuu kuvan vasempaan reunaan, ja taustalla näkyvät 1880-luvulla rakennetut Hämeenlinnan tarkk'ampujapataljoonan puukasarmit Myllymäen kaupunginosassa.
Hans A. Hanson, Lübeck
Kaupungin vapauttamisen kymmenvuotisjuhlaparaati 26.4.1928
juhlat
paraatit
panssarivaunut
Suomen sisällissota
1928
Huhtikuussa 1928 juhlittiin Hämeenlinnan torilla kansalaissodan päättymistä ja kaupungin vapautusta. Torilla järjestettiin 26.4. paraati, johon osallistui suojeluskunnan lisäksi Jääkäritykistörykmentti ratsain ja hyökkaysvaunukomppania Poltinaholta. Yleisöä oli kerääntynyt torille tuhatmäärin seuraamaan ohimarssia. Kuvassa on kolme ranskalaista Renault-hyökkäysvaunua lähestymässä torin keskelle rakennettua juhlakoroketta, jonka edessä ohimarssin vastaanottajat seisovat.
Pohjoismaiden yhdyspankki
Suomen pankki
kello- ja kultasepänliikkeet
Otava
Hämeenlinnaan perustettiin Suomen yhdyspankin konttori jo pankin perustamisvuonna 1862. Vuonna 1919 pankki yhdistyi Pohjoismaiden osakepankkiin ja sai nimekseen Pohjoismaiden yhdyspankki. Yhdyspankki toimi kultaseppä Miettisen talossa torin luoteiskulmassa. Vuonna 1912 samalle paikalle valmistui arkkitehti Walter Thomén suunnittelema rakennus, jonka länsipäähän tuli tilat yhdyspankille. Lääninhallituksen puoleiseen päähän sijoittui Suomen pankin paikallinen konttori, joka oli avattu Hämeenlinnassa vuonna 1902. Keskelle rakennusta mahtui vielä kelloseppä N. Örlundin kelloliike Otava.
lääninhallitukset
Hämeen lääninhallitus
hotellit
Kaupunginhotelli
Suomen yhdyspankki
vossikat
Hämeenlinnan torin pohjoislaitaa hallitsi 1900-luvun alussa Carl Ludvig Engelin suunnittelema empiretyylinen lääninhallituksen rakennus, joka rakennettiin 1830-luvulla Hämeenlinnan palon jälkeen. Lääninhallituksen oikealla puolella on matala puutalo, jossa sijaitsi Alfred ja Karolina Nordinin perustama Kaupunginhotelli, jonka yhteydessä toimi myös I luokan ravintola. Kirjakauppias Enok Rytkönen osti hotellin tontin rakennuksineen vuonna 1909 ja purki liiketalonsa tieltä osan rakennuksesta. Kaupunginhotelli jatkoi kuitenkin toimintaansa torin kulmalla aina vuoteen 1929 asti. Lääninhallituksen vasemmalla puolella oleva talo purettiin vuonna 1912. Vanhassa talossa toimi mm. Suomen yhdyspankki ja kultaseppä Miettisen liike, josta saattoi välittää kyytipyynnön torin kulmalla päivystäville vossikoille.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna - Tavastehus : Imp. Enok Rytkönen.
Hämeenlinnan raatihuoneen tontti lunastettiin vuonna 1849 lääninkamreeri Nordenswanin perillisiltä. Tontilla olevaa puurakennusta käytettiin raatihuoneena, kunnes se todettiin liian huonokuntoiseksi. Arkkitehti Alfred Caween suunnitteli kaupungille uuden uusrenessanssityylisen raatihuoneen, joka rakennettiin vuosina 1885–1887. Raatihuoneen viereisellä tontilla sijaitsi vuosina 1900–1963 kauppias Kämärin rakennuttama liiketalo. Tämä osittain kolme-, osittain nelikerroksinen kapeahko punatiilinen judendtalo oli arkkitehti H. R. Helinin suunnittelema.
Pikkutorin näkymää vuodesta 1900 alkaen hallitsi ortodoksinen varuskuntakirkko. Pikkutorin alue syntyi Saaristen virkatalon paikalle, kun asemakaavaa vuonna 1826 laajennettiin länteen päin ja keskimmäinen kortteli jätettiin rakentamattomaksi. Pikkutoriksi (Lilla torget) tätä aluetta nimitettiin ensimmäisen kerran Hämeenlinnan palon jälkeisessä, vuoden 1831 asemakaavassa. Aluksi Pikkutori, jota myös Hevostoriksi kutsuttiin, oli vain luonnontilainen kenttä, jolle hevoset jätettiin kaupunkiin tultaessa ja jossa pidettiin hevos- ja eläinmarkkinoita. Vuonna 1835 hevosmarkkinat siirrettiin Poltinaholle ja Pikkutori tasoitettiin ja ympäröitiin aidalla. Seuraavalla vuosikymmenellä alueelle istutettiin vaahteroita ja siitä muodostui puistomainen alue. Ortodoksikirkko keskelle puistoa on merkitty ensimmäisen kerran Wileniuksen kaavaehdotuksessa vuonna 1868. Turuntien vasemmalla puolella näkyy Hämeenlinnan suomalaisen yhteiskoulun rakennusryhmä ja oikealla puolella nikkarityylisiä puutaloja 1800-luvun lopulta.
tiet
Vanha hautausmaa
Turuntie sai nykyisen nimensä vasta 1925. Vuosisadan alussa Hämeenlinnan keskustasta Kuivansillan yli länteen päin johti Läntinen Viertotie, joka tunnettiin myös Chaussé-katuna. Viertotien keskustan puoleisessa päässä näkyy vuonna 1900 valmistunut ortodoksinen sotilaskirkko ja sen vasemmalla puolella vuonna 1906 rakennetun Hämeenlinnan suomalaisen yhteiskoulun jugendrakennuksen nurkka. Myllymäen puolella tien oikealla puolella on Suomenkasarmien aidattu alue ja vasemmalla puolella vanhan hautausmaan eteläreunaa. Ahveniston hautausmaa oli vihitty käyttöön vuonna 1872, jolloin vanha hautausmaa oli jäänyt puistoksi. Kaupungin vastuulle puiston hoito tuli vuonna 1906.
Hämeenlinnan kirkko
joulu
joulukuuset
Joulukuusi pystytettiin Hämeenlinnan torille ensimmäisen kerran 17.12.1932. Kuusen pystytyksen lumettomalle torille kuvasi silloin kirjakauppias Enok Rytkönen. Tämäkin postikorttikuva on Rytkösen ottama, mutta se lienee peräisin joltakin myöhemmältä 1930-luvun joululta, koska lunta näyttää olevan runsaasti. Kuva on otettu lännen suunnalta, jolloin taustalla näkyvät talviasuinen kirkko ja lumen peittämä Toripuisto.
Toripuisto
kiveys
Hämeenlinnan torin ylälaitaan valmistui arkkitehti Armas Lindgrenin suunnittelema Toripuisto vuonna 1911. Postikorttikuvassa on puisto kuvattuna pohjoisen puolelta pian valmistumisensa jälkeen. Torin yläreunaan muodostui symmetrinen, arkkitehtonista tyyliä edustava puisto, jonka molemmissa päissä oli samanlaiset paviljonkirakennukset. Puistoa reunustivat hämeenlinnalaisen Heinäsen kiviveistämön rakentamat matalat muurit, joita koristivat kiviset maljat. Paviljonkien rakentamisesta vastasi samoin paikallinen V. Fr. Alasen rakennusliike. Arkkitehti Lindgren suunnitteli myös puiston istutukset ja torin säteittäisen kiveyksen. Puiston alareunaan istutettiin alkuvuosina kesän ajaksi palmuja.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna - Suomalainen Kirjakauppa O.-Y.
kirkot
paviljongit
Arkkitehti Armas Lindgreniltä tilattiin suunnitelma torialueen kohentamiseksi vuonna 1908. Hämeenlinnalaissyntyinen arkkitehti otti suunnittelutyössään huomioon torin ympäristön kolme merkittävää julkista rakennusta: kirkon, raatihuoneen ja lääninhallituksen talon. Hän jakoi torin kahdeksi toiminnalliseksi kokonaisuudeksi, jossa torin kirkonpuoleinen yläosa toimi puistona ja edustusaukiona ja alempi osa arkisena kauppapaikkana. Toripuiston Lindgren suunnitteli muotopuistoksi istutuksineen, nurmikenttineen ja hiekkakäytävineen. Puiston etelä- ja pohjoispäissä on Lindgrenin piirtämät paviljonkirakennukset, joista kuvassa näkyy vain etelänpuoleinen. Puistoa ympäröimään Lindgren suunnitteli matalan kiviaidan. Torin puolelle tuli kivimaljojen ympäröimä portaikko, jonka kohdalle keskelle puistoa sijoitettiin suihkulähde. Avoimeksi jäänyt torin alaosa tuli kivettäväksi mukulakiveyksellä. Armas Lindgrenin torisuunnitelma hyväksyttiin joiltakin osin korjattuna vuonna 1910 ja rakennustyöt valmistuivat seuraavan vuoden syksyllä.
Hämeenlinna - Ev. Luth. Kirkko, rakennettu 1798
Hämeenlinnan kustavilaista klassismia edustavan kirkon suunnitteli Kustaa III:n ranskalaissyntyinen hoviarkkitehti Louis Jean Desprez. Rakennustyö valmistui vuonna 1798. 1800-luvun loppupuolelle tultaessa seurakunnan väkiluku oli lähes sadassa vuodessa jo nelinkertaistunut ja kirkon ahtaudesta valitettiin toistuvasti. Vuonna 1890 kirkkoneuvosto tilasi arkkitehti Josef Stenbäckiltä suunnitelman kirkon laajentamiseksi perinteiseksi ristikirkoksi. Kirkon korjaustöiden yhteydessä luovuttiin samalla amfiteatterimaisesta penkkien asettelusta ja alttari siirrettiin kirkon itäpäähän. Kirkkoon rakennettiin lehterit ja saatiin uudet urut ja alttaritaulu. Uudistettu kirkko vihittiin käyttöön 25.9.1892.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Suomalainen Kirjakauppa O.-Y.
Hämeenlinnan torin itälaidalle, kaavan mukaiselle paikalle, valmistui arkkitehti Louis Jean Desprez'n suunnittelema kirkkorakennus vuonna 1798. Alun perin kirkko oli pyöreä torniton rakennus, mutta 1800-luvun aikana se sai kellotornin ja muutettiin perinteisemmäksi ristikirkoksi. 1900-luvun alun postikortissa ei ole vielä Toripuistoa eikä paviljonkeja, jotka valmistuivat vuonna 1911. Toria ei myöskään ole vielä kivetty, vaan kirkon edessä levittäytyy pelkkä hiekkakenttä. Vasemmalla torin pohjoislaidalla näkyvät lääninhallituksen empirerakennus ja puutalo, jossa toimi Kaupunginhotelli vuoteen 1929 asti.
Julkaistu painettuna: Sthlm : C. N:s Lj.