linnat
vankilat
muurit
Hämeen linna
Hämeenlinna
1910-luku
Hämeen linnassa ja sitä ympäröivissä kehämuurirakennuksissa toimi vankila vuosina 1837–1972. Tiilinen muuri Hämeen linnan vankila-alueen ympärille rakennettiin vuonna 1897. Tätä ennen aluetta ympäröi hirsistä rakennettu korkea aita.
Julkaistu painettuna: Kirkollinen kirja- ja paperikauppa.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
naisvankilat
Hämeenlinnan kuritushuone ja työvankila
1910-luvun postikorttikuvassa on ilmeisesti Hämeen linnan naisvankeja työskentelemässä puutarhatöissä linnan vallihaudan sisäpuolella. Naisille tarkoitettu kuritushuone aloitti toimintansa Hämeen linnassa vuonna 1881, jolloin kaikki naispuoliset kuritushuone- ja työvangit siirtyivät Hämeenlinnaan. Kuritushuoneen yhteyteen liitettiin naisten työvankila. Naisvankilan käyttöön tulivat päälinna ja kehämuurirakennukset. Lisäksi vankila-alueen pohjoispuolelle rakennettiin 77-paikkainen päiväselliosasto naisille. Uudessa vankilassa oli tilaa yhteensä 415 vangille. Suomen ainoa naisvankila sai nimekseen Hämeenlinnan kuritushuone ja työvankila. Naisten osuus koko vankiluvusta oli suurimmillaan 1800-luvun lopulla. Vuonna 1894 joka neljäs vanki oli nainen. Tavallisimmin naiset kärsivät rangaistusta lapsenmurhasta tai sikiönlähdettämisestä.
Julkaistu painettuna: Suomalainen Kirjakauppa O-Y.
1890-luku
Hämeen linnan päälinnan eteläpuolella kuvan oikeassa reunassa on 1740-luvulla rakennettu kruununleipomon rakennus ja sen jatkona päävartio. Kruununleipomo rakennettiin keskiaikaisen kehämuurin päälle, niin että muuri muodosti osan sen etelänpuoleisesta seinästä. Kaksikerroksisen rakennuksen alakerrassa oli kuusi valtavaa leivinuunia ja yläkerrassa kuivausullakko. Kruununleipomon jatkeena on 1770-luvulta peräisin oleva päävartiorakennus. Päälinnassa ja kehämuurirakennuksissa toimi kuvan ottamisen aikaan naisvangeille tarkoitettu Hämeenlinnan kuritushuone ja työvankila. Kuvan vasemmassa reunassa näkyy osa Hämeen lääninvankilan päädystä. Vankila-alue oli ympäröity hirsistä tehdyllä aidalla, joka purettiin vuonna 1897 tiilimuurin tieltä.
Julkaistu painettuna: Tavastehus Imp. K. F. Björkbom.
Tampereentie
Linnanpuisto
tulvat
kevät
1930-luku
Hämeen linnan ja kaupungin keskustan välinen alue oli vetistä maastoa, joka viime vuosisadan alkupuolella peittyi kevättulvien aikana kokonaan veden alle. Ennen Vanajaveden säännöstelyä vesi saattoi nousta aina Tampereentielle asti. Linnan ja kaupungin välinen alue on suurelta osin täyttömaata. Nykyiset puistoalueet Linnanpuistoon on perustettu vuonna 1968.
Rytkönen, Enok
tiet
Hämeen lääninvankila
Linnantie
1900-luku (vuosikymmen)
Hämeen linna oli alun perin 1200-luvun lopulla perustettu moreenikumpareelle Vanajaveden kapeikon länsirannan saarelle. Melkeinpä saareksi linnan alue muuttui edelleen aina keväisin myös 1900-luvun alkupuolella, kun Vanajavesi tulvi kaupungin ja linnan väliselle niitylle. Linnantietä oli kuitenkin korotettu niin, että sitä pitkin pääsi kulkemaan kuivin jaloin. Linnan länsipuolella oli arkkitehti L. I. Lindqvistin suunnittelema, vuonna 1871 valmistunut vankilarakennus, jossa 1900-luvun alussa toimi lääninvankila. Päälinnassa ja kehämuurirakennuksissa oli naisvankilan tiloja.
Palander, E.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinnan uusi kirjakauppa.
H. A. H. (Hans A. Hanson)
Postikorteista pyrittiin tekemään näyttävämpiä kohokuvioiden avulla, jolloin jokin osa kuvasta kohopuristettiin kartongin läpi nostamaan esim. rakennus tai muistomerkki taustastaan. Tässä postikortissa on Hämeen linna kohopuristetussa postikortissa, josta painettiin erivärisiä versioita. Tekniikka kehitettiin 1900-luvun alussa, ja luultavasti suomalaisia aiheita kuvaavat kortit painettiin ulkomailla, Saksassa tai Ruotsissa.
Julkaistu painettuna: Rautatiekirjakauppa O.-Y.
postikortit
maisema
Keinusaari
Aulanko
Kasviaiheisilla piirroksilla koristeltu sommitelmakortti Hämeenlinnan nähtävyyksistä on lähetetty 1890-luvulla joulukorttina Turusta. Kuvien aiheina ovat näkymä Kaupunginpuistosta kohti Hämeen linnaa, Keinusaaren lääninsairaala ja kruununmakasiini sekä Aulangonvuoren paviljonki taustanaan Lusikkaniemi ja Aulangonjärvi.
Karlberg
Kaupunginpuisto
Pitkäsilta
Monikuvakortissa on näkymiä Hämeenlinnasta kahdessatoista pikkukuvassa, jotka kortin lähettäjä on numeroinut ja nimennyt. Pikkukorteissa on kuvattuna mm. Hämeen linna, Pitkäsilta, Kaupunginpuisto, Karlbergin kartano ja Aulangonjärven Lusikkaniemi. Kuvan kortit ilmestyivät myös erillisinä, ja osa niistä on digitoituna Lydiassa.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna - Tavastehus : Enok Rytkönen.
Enok Rytkönen
Posteljooni tuo kädessään tervehdystä Hämeenlinnasta. Samanlaisia kortteja tehtiin 1900-luvun alussa useista eri kaupungeista. Posteljoonin laukku on avattava ja sen sisällä on ilmeisesti ollut useampia kuvia sisältävä kuvahaitari, jossa on ollut kuvattuna Hämeenlinnan tärkeimmät nähtävyydet. Haitarin toiselle puolelle on voinut kirjoittaa tervehdyksen.
koulut
koulurakennukset
yhteiskoulut
Hämeenlinnan suomalainen yhteiskoulu
Hämeenlinnan yhteiskoulu
Pikkutori
puistot
kadut
katukiveys
Pikkukatu
1950-luku
Yksikerroksinen empiretyylinen puurakennus Pikkutorin varrella on rakennettu Hämeenlinnan palon jälkeen 1830-luvulla. Hämeenlinnan suomalaisen tyttökoulun perustajat ostivat rakennuksen vuonna 1887, ja vuosisadan lopulla se sai jatkokseen vielä Hallituskadun suuntaisen puisen lisäosan. Vuonna 1904 koulutalo siirtyi suomalaisen yhteiskoulun osakeyhtiölle. Yhteiskoulu rakennutti samalle tontille pari vuotta myöhemmin vielä jugendtyylisen kivirakennuksen. Hämeenlinnan suomalainen yhteiskoulu, vuodesta 1937 lähtien Hämeenlinnan yhteiskoulu, toimi näissä rakennuksissa aina vuoteen 1955 asti, jolloin sille valmistui uusi koulutalo Hätilään. Rakennuksen edustalla näkyy Pikkukatu, jonka päällysteenä on edelleen alkuperäinen katukiveys. Tämä näkymä on säilynyt suurin piirtein entisenlaisena 1800-luvulta näihin päiviin asti. Vain liikennemerkistä voi päätellä, että kuva on otettu lähellä 1900-luvun puoliväliä.
Hämeenlinnan kaupungikirjasto
lyseot
Hämeenlinnan lyseo
Hämeenlinnan lyseon uusrenessanssityylinen koulurakennus sai kolmikerroksiset lisäsiivet molempiin päätyihinsä vuonna 1936. Lisärakennukset oli suunnitellut rakennushallituksen arkkitehti G. A. Wigström jo 1920-luvun lopulla. Rakentaminen kuitenkin viivästyi 1930-luvun lamavuosien vuoksi. Tammikuussa 1937 käyttöön otettuihin siipirakennuksiin mahtui yksitoista uutta luokkahuonetta. Talvi- ja jatkosodan aikana lyseorakennuksessa toimi sotasairaala.
Aaltonen, Albin
kirkot
kirkkorakennukset
Hämeenlinnan kirkko
Postikortti Hämeenlinnan kirkosta on luultavasti painettu 1900-luvun alussa, mutta valokuva on otettu jo aikaisemmin, mahdollisesti vuonna 1888. Samasta kuvasta on ilmestynyt muitakin postikorttiversioita, mm. A. Alopaeuksen kirjakaupan painattamana 1890-luvulla. Kirkko on kuvassa vielä alkuperäisessä asussaan. Ruotsin kuningas Kustaa III lahjoitti 1700-lopulla köyhälle Hämeenlinnan seurakunnalle 4000 riikintaaleria hallintokaupungin arvolle sopivan kirkon saamiseksi vastikään uudelle paikalle siirrettyyn kaupunkiin. Kirkon paikaksi oli Axel Magnus Arbinin laatimassa asemakaavassa määrätty torin ylälaita. Aluksi paikalle suunniteltiin keskitornillista ristikirkkoa, mutta kuningas valitsi lopulta oman hoviarkkitehtinsa Louis Jean Desprez’n suunnitelman. Hämeenlinnan kirkosta tulikin antiikin esikuvien mukainen rotunda, pyöreä, kupolilla varustettu kirkkorakennus, jossa myös alttari oli keskellä kirkkosalia ja porrasmaisesti kohoavat penkit sen ympärillä. Kirkon sisämaalaus toteutettiin vuonna 1828. Arkkitehti Desprez oli tehnyt suunnitelmia myös kellotorniksi, mutta torni rakennettiin kuitenkin vasta vuonna 1837 intendentinkonttorissa tehdyn suunnitelman mukaan. Ennen sitä kellotornin tilalla oli vanhasta kaupungista siirretty tapuli, joka tuhoutui Hämeenlinnan palossa vuonna 1831.
Hjertzell, Fritz
Julkaistu painettuna: Imp. K. F. Björkbom.
asemarakennukset
rautatieasemat
Lääninarkkitehti C. A. Edelfeltin suunnittelema Hämeenlinnan vanha asemarakennus otettiin käyttöön vuonna 1862, kun ratayhteys Helsingistä Hämeenlinnaan avattiin. Hämeenlinnan asemalla, kuten muillakin Edelfeltin suunnittelemilla asemilla, oli katettu asemalaituri, joka oli rakenteellisesti yhteydessä radan puoleiseen julkisivuun. Katos oli puurakenteinen ja sen päädyissä ja pylväissä oli puuleikkauskoristelut. Raiteita aseman kohdalla oli 1900-luvun alussa kolme paria. Aseman eteläpuolella sijaitsi puinen tavara-asema. Vanha asemarakennus tuhoutui sisällissodassa vuonna 1918.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Suomalainen kirjakauppa O.-Y.
Suomalainen kirjakauppa O.-Y.
kirjastot
kirjastorakennukset
1920-luku
Hämeenlinnan kaupunginkirjaston toiminta uudessa komeassa kirjastotalossa alkoi vilkkaana heti vihkiäisten jälkeen joulukuussa 1924. Lainoja oli keskimäärin sata päivässä, mikä oli entiseen verrattuna huippulukema. Lainausosasto oli kuitenkin päivittäin auki vain kolme tuntia iltaisin klo 17–20. Lasten tilanne oli vielä huonompi, he pääsivät lainaamaan vain kolmena päivänä viikossa klo 16–17. Lehtienlukusali sen sijaan oli avoinna joka päivä klo 13–19.30. Kesäisin aukioloaikoja supistettiin vielä tästäkin. Kaupunginkirjaston aukioloajat pysyivät suurin piirtein samanlaisina aina 1940-luvun puoliväliin asti, vain lastenosaston aukioloaikaan tuli pientä lisäystä 1930-luvun lopulta lähtien. Kuvassa näkyy kirjaston takana osa puista empirerakennusta, jonka rakennutti lääninmaanmittari, kapteeni Herman Otto Gylling Hämeenlinnan palon jälkeen vuonna 1832. Myöhemmin talo on tunnettu Puntilan talona.
järvet
Aulangonjärvi
Lusikkaniemi
Vuosisadan vaihteessa Suomessa julkaistiin ns. kuutamokortteja vastalauseena ensimmäisen sortokauden (1899–1905) venäläistämispyrkimyksille. Näkymä Aulangonvuorelta Lusikkaniemeä kohti on tässä sovitettu tummemman värityksen ja kuun avulla öiseen tunnelmaan. Alkuperäinen kuva on luultavasti 1890-luvun puolelta ja tämä kuutamokortti 1900-luvun alusta.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna - Tavastehus Imp : Enok Rytkönen.
Parkki
kasarmit
Linnankasarmit
Linnan kasarmit
vanha kaupunki
Vanajavesi
Kaupunginpuistosta kohti Hämeen linnaa otetussa kuvassa näkyy vasemmalla etualalla Vanhankaupunginlahti. Hämeen linnan ja puiston välisellä Hämeenlinnan vanhan kaupungin paikalla on Linnankasarmien alue. Alueen vanhin rakennus on ns. Kenraalin talo, jossa oli jo 1830-luvulla kruununapteekin henkilökunnan asuntoja. Pääosa kuvassa näkyvistä rakennuksista on kuitenkin tehty 1850-luvun puolivälin jälkeen venäläistä sotaväkeä varten. Kasarmien valmistuminen vapautti kaupunkilaiset raskaasta majoitusvelvollisuudesta. 1870-luvulla varuskunta-alueen pohjoisosaan nousi kaksi uutta puista asuinrakennusta, jolloin Kaupunginpuiston puoleisesta osasta kehittyi puistomainen sotilasasuntoalue.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna - Tavastehus : Enok Rytkönen, Imp.
rakennukset
sahalaitokset
Hämeenlinnan kirkon tornista kohti pohjoista otettua kuvaa hallitsee vuonna 1888 valmistunut Hämeenlinnan lyseon uusrenessanssityylinen rakennus. Matalat puutalot ympäröivät uljasta koulukartanoa. Taustalla Vanajaveden länsipuolella näkyy Hämeen linna ja lääninvankila ja itärannalla Hämeenlinnan höyrysahan rakennuksia.
Julkaistu painettuna: A. Alopauksen kirjakauppa - A. Alopaeus' Bokhandel.
kuutamokortit
Kirjakauppias Enok Rytkönen osti A. Alopaeuksen kirjakaupan vuonna 1900 ja hyödynsi alkuun Alopaeuksen käyttämiä valokuvia postikorteissaan. Tässä Alopaeuksen alun perin 1890-luvulla julkaisema postikortti on muunnettu sortokauden kuutamokortiksi lisäämällä kuvaan kuutamo ja sinertävä värisävy. Kuutamokorteissa suomalaiset maisemat verhoutuivat yön hämärään, ja niiden tarkoituksena oli protestoida vuoden 1899 helmikuun manifestia ja aikakauden venäläistämispyrkimyksiä vastaan. Kuutamokorteissa kuvattiin usein merkittäviä kansallisia kohteita, mm. historiallisia linnoja. Kuvassa on näkymä Hämeenlinnan kirkon tornista pohjoiseen päin kohti lyseorakennusta ja Hämeen linnaa.
Perttulan kasvatuslaitos. Hämeenlinna, Suomi
huvilat
kasvatuslaitokset
oppilaitokset
kehitysvammalaitokset
Perttulan kasvatuslaitos
Vanaja
Perttula
Hämeen läänin kuvernööri Otto Carl Rehbinder rakennutti Perttulan huvilan Vanajan Miemalan kylään vuonna 1860. Rakennuksen suunnitteli silloinen Hämeen lääninarkkitehti Carl Albert Edelfelt. Emma ja Edwin Hedman ostivat Perttulan tilan vuonna 1891 ja siirsivät perustamansa "tylsämielisten lasten kasvatus- ja opetuslaitoksen" Perttulaan. Hedmanien laitos oli maan ensimmäisen suomenkielinen kehitysvammalaitos. Kasvatuslaitos toimi aluksi Perttulan huvilassa, myöhemmin lähistölle rakennettiin myös muita rakennuksia. Perttulan tila ja oppilaitos siirtyivät valtion omistukseen vuonna 1909. Laitoksen nimi ja organisaatio vaihtuivat monta kertaa, kunnes vuonna 2009 silloinen Perttulan erityisammattikoulu liitettiin Kiipula-säätiöön. Oppilaitos muutti kokonaan Kiipulaan vuonna 2013. Nykyään Perttulan rakennukset ovat yksityisomistuksessa asuin- ja liiketiloina.
Julkaistu painettuna: Valokuv. & kustansi E. Rytkönen foto & förlag.
huvimajat
Aulangonvuori
Karlbergin ja Aulangon omistaja eversti Hugo Standertskjöld alkoi 1880-luvun puolivälissä panna toimeen "suurenmoisia kaunistustöitä Karlbergin kartanon seuduilla". Aulangonvuoren huipulle tehtiin uusi tie kartanosta ja rakennettiin kaksi kaunista huvimajaa vuonna 1886. Postikortin kuvassa on toinen näistä huvimajoista. Koristeellisesta paviljongista avautui kaunis näköala kohti kuvan taustalla näkyvää Aulangonjärveä ja Lusikkaniemeä ja aina naapuripitäjiin asti. Nykyisin samalla paikalla sijaitsee vuonna 1934 rakennettu kaksikerroksinen näköalatasanne.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Lähetyskirjakauppa.
Saksassa painettu koristeellinen postikortti on Knackstedt & Naether -yhtiön tuotantoa. Yhtiö alkoi vuonna 1899 julkaista Souvenir Border Cards -sarjaa, jossa kauniisti koristeltu kehys yhdistettiin maisemakuvaan. Tämän kortin kuva-aiheena on usein kuvattu maisema Kaupunginpuiston rinteeltä Vanhankaupunginlahden yli kohti kasarmialuetta ja Hämeen linnaa.
Julkaistu painettuna: Hamburg : Knackstedt & Naether,
sillat
Piirretyssä sommitelmakortissa 1890-luvulta on kuvattuna Hämeenlinnan Pitkäsilta ja Keinusaaren empirerakennukset, näkymä Kaupunginpuistosta Hämeen linnaa kohti sekä Aulangonvuoren paviljonki Aulangonjäven maisemissa. Kuvan keskellä on Venäjän lipun ohella punakeltainen Suomen suuriruhtinaskunnan lippu. Virallista suuriruhtinaskunnan lippua ei ollut, mutta kuvan punakeltaista lippua suosivat etenkin ruotsinkieliset. Lippujen edessä on Hämeen vaakuna.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna - Tavastehus : A. Alopaeus.
kotiteollisuusoppilaitokset
Wetterhoff
linja-autoasemat
huoltamot
Shell
linja-autot
torit
Rantatori
Vuonna 1885 perustettu Kotiteollisuusopisto Fredrika Wetterhoffin työkoulu rakennutti 1930-luvulla kaksi uutta rakennusta Rantatorin puolelle. Vuonna 1933 valmistui rakennusmestari Vilho Longan suunnittelema lisärakennus, jota alettiin kutsua Arjanlinnaksi Wetterhoffin silloisen johtajan Arja Helena Branderin mukaan. Taloon sijoitettiin mm. oppilasasuntola, ruokasali ja keittiö sekä juhlasali. Vuonna 1937 valmistui vielä oppilaitoksen vanhaa rakennusta ja Arjanlinnaa yhdistävä korkeampi kulmarakennus arkkitehtinaan Harry W. Schreck. Tähän Torniksi nimettyyn rakennukseen tuli työsaleja, luokkahuoneita ja myymälä. Rantatori vakiintui linja-autoliikenteen lähtöpaikaksi jo 1920-luvulla. Kuvan linja-autoaseman rakennuttivat yhteistyössä Shell ja Hämeenlinnan kaupunki vuonna 1937 Shellin bensiiniaseman yhteyteen. Nykyinen linja-autoasema on vuodelta 1959.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Suomalainen kirjakauppa Oy.
laiturit
pyykinpesu
rannat
Vanajaveden rannassa Kymnaasikadun (nykyisen Lukiokadun) päässä oli kaupunkilaisille tarkoitettu pyykkilaituri. Vastarannalla näkyy Hämeenlinnan vanha asemarakennus torneineen.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna - Tavastehus : Kirkollinen kirjakauppa - Kyrklig bokhandel.
Hämeenlinna - Kauppakoulu ja kaupunginkirjasto
ravintolat
Hämeenlinnan kauppakoulu
Ruokala Kerho
Turuntie
Hämeenlinnan kauppakoulu oli perustettu vuonna 1919. Koulu toimi alkuvuosinaan osoitteessa Raatihuoneenkatu 6 ja sen jälkeen Birger Jaarlin kadulla kahdessakin eri osoitteessa. Vuonna 1950 kauppakoulu muutti Hämeenlinnan yhteiskoulun entisiin tiloihin Turuntien alkupäähän. Oikeanpuoleisessa puutalossa oli 1950-luvulla mm. Ruokala Kerho, joka tunnettiin myös nimellä Monttu. Turuntie päättyy Hämeenlinnan kaupunginkirjastoon, joka oli muuttanut näihin entisen sotilaskirkon tiloihin vuonna 1924. Samassa rakennuksessa toimi myös Hämeenlinnan maakunta-arkisto vuosina 1926–1977. Kirjasto muutti uusiin tiloihin Lukiokadun alkupäähän vuonna 1983, minkä jälkeen entinen kirjastotalo oli oppilaitoskäytössä. Vuonna 2014 vanha rakennus kunnostettiin Kumppanuustaloksi, joka tarjoaa toiminta- ja kokoontumistiloja yhdistyksille ja yhteisöille.
varuskunta-alueet
Vuosisadan vaihteen postikortissa on näkymä Kaupunginpuistosta kohti Hämeen linnaa ja kasarmialuetta. Kortin on lähettänyt venäläisen upseerin tytär Hämeenlinnasta sulhaselleen Jaroslavin kaupunkiin syyskuussa 1906. Hän on merkinnyt asuinrakennuksensa kuvaan rastilla.
Haahti, Hilja
Yrjö-Koskinen Yrjö Sakari
Kuvernööri Otto Carl Rehbinder perusti Hämeenlinnan kaupunginpuiston eli Parkin 1800-luvun puolivälissä. Viime vuosisadan alun postikortissa näkyy tien reunassa Parkin länsilaidan kiviaitaa. Postikortin on lähettänyt kirjailija Hilja Haahti isäpuolelleen senaattori Yrjö Sakari Yrjö-Koskiselle vuonna 1902.
Böök, A. Th.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna-Tavastehus : Enok Rytkönen.
Vanajaveden yli johtava Hämeenlinnan vanha Pitkäsilta oli käytössä vuosina 1878–1909. Pitkäsilta edusti perinteistä puurakentamistapaa tukiansaineen. Pian rakentamisen jälkeen 1880-luvulla puusillan kestävyys alkoi herättää suuria epäilyksiä. Kuvernööri antoikin kuulutuksen, jossa määrättiin, että sillalla ei saanut ajaa hevosella kuin ”jalasta jalkaan käyden” eikä sotaväki saanut marssia tahdissa, vaan ”sekajaloin”. Vanha silta korvattiin uudella rautasillalla vuonna 1909. Postikorttikuvassa 1900-luvun alussa näkyvät hyvin sillan kauniit puiset tukirakenteet. Silta-aiheisen postikortin on lähettänyt kirjailija Hilja Haahti äidilleen kirjailija Theodolinda Hahnssonille eli vapaaherratar Theodolinda Yrjö-Koskiselle vuonna 1907.
puurakennukset
Hämeenlinnan suomalainen tyttökoulu
talvi
Pikkutorin laidan puinen empiretalo on alun perin rakennettu asuinkäyttöön vuonna 1832, heti Hämeenlinnan palon jälkeen. Vuosina 1886–1888 Fredrika Wetterhoffin työkoulun kutomo-osasto toimi talossa, jonka silloin omisti Fredrikan isä, laamanni G. A. Wetterhoff. Hämeenlinnan suomalaisen tyttökoulun perustajat ostivat rakennuksen Wetterhoffin perillisiltä, ja vuonna 1888 taloon siirtyi kymmenen vuotta aiemmin perustettu tyttökoulu. Vuonna 1897 rakennettiin Hallituskadun puolelle puinen lisärakennus, johon mahtui kaksi luokkahuonetta. Tyttökoulu siirtyi vuonna 1904 suomalaisen yhteiskoulun osakeyhtiölle, ja pian tarvittiin taas lisätilaa. Yhteiskoulun tontille mahtui vielä jugendtyylinen kivirakennus, jossa koulutyö alkoi syksyllä 1907.
leipomot
kahvilat
Vainikaisen kahvila
Vainikaisen leipomo
Vainikainen, Kalle
Kuopiossa leipurin opin saanut Kalle Vainikainen ryhtyi Hämeenlinnassa leipomo- ja kahvilayrittäjäksi vuonna 1900. Vuosina 1905–1963 Vainikaisen kahvila ja konditoria toimivat kaksikerroksisessa puutalossa Raatihuoneenkadun ja Linnankadun kulmassa. Rakennuksen alakerrassa oli leipä- ja leivosmyymälä, yläkerrassa varsinainen kahvila. Vainikaisen leipomokin sijaitsi parin talon päässä Linnankadun varrella. Erityisesti 1910–1930-luvuilla kahvila oli hyvin suosittu sekä aikuisten että nuorison kokoontumispaikkana. Vainikaisen talo ja muut tontin rakennukset purettiin vuonna 1963 Keskustalon tieltä.
kiveys
Raatihuoneenkatu
Postikortissa on näkymä nykyiseltä kävelykadun jatkeelta kohti toria. Kadun oikealla puolella on mm. Syyne Kiviluodon kangaskauppa osoitteessa Raatihuoneenkatu 25. Vasemmalla näkyvässä Työväen säästöpankin rakennuksessa oli myös Osuusliike Hämeen keskustoimipaikka vuosina 1929–1942. Kaikki kuvassa näkyvät rakennukset on purettu, lukuun ottamatta torin kulman pankkitaloja taustalla.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Suomalainen Kirjakauppa Oy.
myymälät
kirjakaupat
Suomalainen kirjakauppa
kirjapainot
Hämeenlinnan uusi kirjapaino
Suomalainen kirjakauppa aloitti liiketoimintansa Hämeenlinnassa 11. elokuuta 1908 toimitusjohtajanaan W. S. Mäkelä. Kirjakaupan ensimmäinen liikehuoneisto sijaitsi puutalossa Kasarmikadun ja Raastuvankadun (Raatihuoneenkadun) kulmassa. Liikepaikkaa pidettiin aikanaan jonkin verran syrjäisenä, ja niinpä Suomalainen kirjakauppa muutti uuteen Kansallisosakepankin taloon torin laidalle vuonna 1915. Suomalaisessa kirjakaupassa myytiin kirjojen ja paperitavaran lisäksi mm. koruja, leikkikauluja, "grammofoneja", viuluja ja mandoliinejä sekä muistoesineitä Hämeenlinnasta. Kirjakaupan takana Kasarmikadun varrella näkyy vuonna 1900 perustetun Hämeenlinnan uuden kirjapainon painotalo.
Hämeenlinna - Tässä talossa asui säveltäjämestari Jean Sibelius vuosina 1875–1886
asuinrakennukset
Sibelius, Jean
säveltäjät
1940-luku
Jean Sibelius menetti jo varhain isänsä, ja hänen perheensä asui siitä lähtien isoäidin luona. Sibeliuksen äidinäiti rovastinna Borg osti talon Läntiseltä Linnankadulta (nyk. Sibeliuksenkatu) vastapäätä Tähtipuistoa vuonna 1874. Talo oli yksikerroksinen tilava puurakennus, ja se oli aikanaan Hämeenlinnan tyylikkäimpiä yksityistaloja. Alun perin sen oli rakennuttanut ravintoloitsija Nordin. Tästä talosta tuli Jean Sibeliuksen pitkäaikaisin koti Hämeenlinnassa. Hän asui siinä yhdeksänvuotiaasta lähes kaksikymmenvuotiaaksi. Läntisen Linnankadun kodissa ovat syntyneet myös Sibeliuksen ensimmäiset sävellykset. Viimeisen kerran Sibelius vieraili vanhassa kodissaan isoäitinsä hautajaisten jälkeen vuonna 1892. Rakennus purettiin 1980-luvulla. Kuvassa talo on jo saanut kuuluisasta asukkaastaan kertovan laatan seinäänsä.
Hämeenlinna 19.9.1934 - Syysmarkkinat kauppatorilla
markkinat
torikauppa
Raatihuone
pankit
Hämeenlinnan suomalainen säästöpankki
1934
"Ylätori oli markkinoitten keskipiste, siellä oli nähtävää ja ostettavaa jos jonkin sorttista. Väkeä parveili tungokseen asti, ja varsinkin kesä- ja syysmarkkinat kokosivat nuortaväkeä sankoin joukoin. Oli mukava tavata tuttuja ja katsella sitä repäisevää markkinatouhua. Helppo-Heikit kauppasivat tavaraa ja huvittivat yleisöä niin hassunkurisilla seremooneillaan, joita sitten kilvan naurettiin." Hämeenlinnan torin markkinat eli virallisemmin toripäivät olivat 1900-luvun alkupuolella kaupungin kokoon nähden suuria tapahtumia. Torin täytti markkinoiden aikaan ihmisten, hevosten, kärryjen ja keveiden harjakattoisten myyntikojujen sekamelska. 1930-luvulla seassa oli jo muutama autokin. Ostajia ja myyjiä markkinoille saapui kaukaakin, ja tarjolla oli melkein mitä vain hevosista ruokatarpeisiin. Taustalla näkyy torin reunan eri tyylejä edustavia arvorakennuksia: Raatihuone on uusrenessanssia vuodelta 1888 ja Hämeenlinnan suomalaisen säästöpankin talo 1920-luvun klassismia. Kansallisosakepankki vuodelta 1915 edustaa puolestaan kansallisromanttista tyyliä.
Kaupungin vapauttamisen kymmenvuotisjuhlaparaati 26.4.1928
Kämärin talo
juhlat
paraatit
1928
Huhtikuussa 1928 tuli kuluneeksi 10 vuotta kansalaissodan päättymisestä. Hämeenlinnan torilla järjestettiin 26.4. paraati ja juhlittiin kaupungin vapautusta. Paraatiin osallistuivat suojeluskunnan lisäksi Jääkäritykistörykmentti ratsain sekä hyökkäysvaunukomppania Poltinaholta. Kaupunkilaisia saapui torille tuhatmäärin. Kuvan taustalla torin eteläreunalla näkyvät Kämärin talo, Raatihuone ja kauppias A. Bogdanoffin omistama pitkä puutalo, jossa toimi mm. Hämeenlinnan suomalainen säästöpankki vuodesta 1910 alkaen. Bogdanoffin talo purettiin vuonna 1929.
liikerakennukset
säästöpankit
Hämeenlinnan suomalaisen säästöpankin talo vuodelta 1929 on arkkitehti Oiva Kallion suunnittelema. Arkkitehtuuriltaan pankkitalo edustaa 1920-luvun klassismia. Pääovea ympäröivät reliefit ovat kuvanveistäjä Gunnar Finnen käsialaa. Rakennuksen liiketiloissa toimivat 1930-luvun puolivälissä pankin lisäksi mm. apteekki, Hämeen Puku-Aitta, Parturiliike ja naiskampaamo "Keskus", Backman & Tyrylän kahvila sekä Hanna Hakalan kangaskauppa ja kutomaliike.
Näkymä kirkontornista torin pohjoislaitaan
Rytkösen kirjakauppa
lääninhallitukset
Hämeen lääninhallitus
Suomen pankki
Pohjoismaiden yhdyspankki
1931
Torin pohjoisreunassa oli 1930-luvun alussa Walter Thomén suunnittelema, vuonna 1912 valmistunut pankkitalo, jossa sijaitsivat Pohjoismaiden yhdyspankki ja Suomen pankki. Kirjakauppias Rytkösen klassistisen talon suunnitteli arkkitehti Armas Lindgren vuonna 1910. Viereiseen taloon on jo tullut Uusi hotelli Kaupunginhotellin muutettua Rauhankadulle Paavonkulmaan. Lääninhallituksen empiretalo keskellä on C. L. Engelin piirtämä. Taustalla näkyy mm. vuonna 1930 valmistunut Hämeenlinnan alakansakouluseminaarin rakennus Kaurialassa. Läntisen Linnankadun puolella olevan matalan puutalon päädyssä oli Suomen maanviljelijäin kauppa.
Hämeenlinnan raatihuone valmistui vuonna 1888 lääninarkkitehti Alfred Caweenin piirustusten mukaan. Uusrenessanssia edustavassa rakennuksessa sijaitsivat juhla- ja valtuustosalin lisäksi raastuvan ja maistraatin istuntosali, rahatoimikamari, huutokauppasali, pormestarin ja kaupunginviskaalin huoneet sekä poliisikamari ja kaupungin vankila. Pian talon valmistumisen jälkeen juhlasalista tuli kaupungin kulttuurielämän keskipiste. Raatihuoneessa pidettiin myyjäisiä, arpajaisia ja kokouksia ja otettiin vastaan vieraita. Viereinen ns. Kämärin talo rakennettiin vuonna 1900. Talossa toimivat 1910-luvulla mm. Hämeenläänin palovakuutusyhtiö, J. V. Kärkkäisen lihakauppa ja Aug. Laakson jalkinekauppa.
hevoset
vossikat
Hämeenlinnan kustavilaistyylinen kirkko valmistui vuonna 1798. Kirkkorakennus oli alun perin pyörökirkko, jossa oli holvattu kupolikatto. Vanhasta kaupungista 1800-luvun alkuvuosina siirretty kellotapuli tuhoutui Hämeenlinnan palossa 1831, ja nykyisen kellotornin kirkko sai vierelleen vuonna 1837. Vuonna 1892 kirkko muutettiin laajennustöiden yhteydessä perinteiseksi ristikirkoksi ja alttari siirrettiin itäseinustalle. Korjaustöiden yhteydessä kirkko sai vielä lahjoituksena Alexandra Såltinin maalaaman alttaritaulun ja uudet urut. 1900-luvun alun postikortissa ei ole vielä Toripuistoa eikä paviljonkeja, jotka valmistuivat vuonna 1911. Vossikat olivat pirssissä eli odottivat kyydittäviä torin alalaidassa Residenssikadun puolella 1900-luvun alkupuolella. Kyydin saattoi myös tilata soittamalla viereiseen Miettisen kultasepänliikkeeseen.
suihkukaivot
Toripuisto
Kansallisosakepankki
Toripuisto paviljonkeineen ja istutuksineen valmistui arkkitehti Armas Lindgrenin suunnitelmien mukaan vuonna 1911. Suihkukaivokin puistoon saatiin syksyllä 1911. Valtuustolle oli tarjolla myös Emil Halosen luonnostelemat paljon näyttävämmät vaihtoehdot, mutta säästösyistä päädyttiin Lindgrenin ehdottamaan yksinkertaisempaan suihkukaivomalliin, jonka kustannukset olivat 3250 markkaa. Lisäsäästöä saatiin vielä jättämällä kaivoa ympäröivä kivetty käytävä rakentamatta. Suihkukaivon taustalla torin laidalla näkyvät Raatihuone, Bogdanoffin talo ja vuonna 1915 valmistunut Kansallisosakepankin rakennus.
Julkaistu painettuna: Rautatiekirjakauppa.
Hämeenlinnan lyseon uusrenessanssityylinen rakennus valmistui vuonna 1888. Koulurakennuksen suunnitteli yleisten rakennusten ylihallituksessa arkkitehti Magnus Schjerfbeck (1860-1933) yliarkkitehti Georg Wileniuksen johdolla. Lyseorakennus oli kuvan asussa aina 1930-luvulle asti, jolloin koulun molempiin päihin liitettiin siipirakennukset. Lyseon takana näkyy nykyään museona oleva Palanderin talo, jonka lehtori Edvard Palander oli vuonna 1904 myynyt kaupunginlääkäri Karl Johan von Fieandtin perheelle.
Hämeenlinnan kaupunki osti Raatihuoneen tontin vuonna 1849 ja kunnosti tontilla olleen puurakennuksen väliaikaiseksi Raatihuoneeksi. Lääninarkkitehti Alfred Caween suunnitteli Hämeenlinnan uuden Raatihuoneen, joka valmistui torin etelälaidalle helmikuussa 1888. Kookas kaksikerroksinen rakennus edusti ranskalaisvaikutteista uusrenessanssia. Kivirakennuksen alimman kerroksen julkisivu vuorattiin rustikaharkotuksella ja yläkerros oli sileäksi rapattu. Julkisivun jakoi vaakatasossa kahteen osaan kerrosnauha ja takorautainen parveke. Raatihuoneen sisällä juhlasalin sekä aula- ja porrastilojen maalaus ja muu koristelu oli rikasta ja värikästä.
Rytkösen kirjakauppa ja Kaupunginhotelli
hotellit
Kaupunginhotelli
Postikorttikuvan etualalla näkyy vuonna 1911 valmistuneen Toripuiston pohjoispään paviljonkirakennus ja puiston istutuksia. Taustalla Residenssikadun varrella on Kaupunginhotellin vanha puurakennus, jonka länsipää purettiin vuonna 1910 kolmikerroksisen klassistisen kivitalon tieltä. Talon rakennutti kirjakauppias Enok Rytkönen, jonka liike sijaitsi ensimmäisessä kerroksessa. Ylemmissä kerroksissa oli Kaupunginhotellin huoneita. Toripuiston suunnittelija, hämeenlinnalaissyntyinen arkkitehti Armas Lindgren sai tehtäväkseen myös Rytkösen kirjakaupan talon suunnittelun.
Julkaistu painettuna: Enok Rytkönen Kirjakauppa.
Jean Louis Desprez'n suunnittelema Hämeenlinnan uusklassistinen pyöreä kirkko valmistui vuonna 1798 ja muutettiin perinteiseksi ristikirkoksi vuonna 1892. Hämeenlinnalaissyntyinen arkkitehti Armas Lindgren sai 1900-luvun alkuvuosina tehtäväkseen suunnitella kirkon edustalle torin laitaan puistoalueen paviljonkeineen, istutuksineen ja suihkulähteineen. Paviljonkien rakentaminen tilattiin V. Fr. Alaselta, ja muurit kivimaljoineen teetettiin paikallisessa Heinäsen kiviveistämössä. Puistoalue valmistui syksyllä 1911. Samassa yhteydessä aiemmin hiekkapäällysteinen tori sai pintaansa säteittäin ladotun kiveyksen.
Julkaistu painettuna: Hämeen paperikauppa.
istutukset
Kirrkopuisto
Hämeenlinnan Kirkkopuistoon järjestettiin vuonna 1926 komea istutusryhmä, joka "oli tarkoitettu muistuttamaan kaupunkiin tulevia matkailijoita siitä, että Hämeenlinna tarjoaa kesäisin istutuksillaan, puistoillaan ja luonnonnähtävyyksillään heille näkemistä, jonka takia kannattaa suunnata retkeilynsä Hämeen vanhan kaupungin kautta". Hämeenlinnan kesäisissä puistoistutuksissa käytettiin myös palmuja, jotka talveksi vietiin suojaan. Vasemmalla näkyy vuonna 1906 valmistuneen Skogsterin tavaratalon päätyä. Taustalla on Raatihuoneenkadun rakennuksia, mm. kauppias J. Ruokosen sekatavarakauppa.
Rantapuisto
satamat
Laivaranta
Rantapuistoa kaunistettiin istutuksilla 1890-luvulla ja uudelleen vuoden 1904 jälkeen. Tässä kuvassa puisto näyttää kovin autiolta, joten kuva on luultavasti otettu ennen lehtori A. Th. Böökin istutustoimia 1900-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä. Puiston laidassa olevan laivasataman liikenne oli vilkkaimmillaan 1860-luvulla, ja laivaliikenteen uusi nousukausi koettiin 1900-luvun alkuvuosina. Rantapuiston satamalaituri oli vaatimaton ja puusta rakennettu, vaikka sitä laajennettiinkin vuonna 1901. Hämeenlinnan höyrylaivaosakeyhtiö aloitti toimintansa vuonna 1900. Yhtiö rakennutti heti kaksi uutta höyrylaivaa, Kangasalan ja Innon. Vuonna 1908 liikenteeseen saatiin vielä edellisiä suurempi Pälkäne-laiva. Laivarantaan rakennettiin satamakonttori vuonna 1911, joten tässä kuvassa sitä ei vielä ole. Pieni rakennus kuvan vasemmassa laidassa on yksi kaupungin yleisistä kaivoista. Ennen kaupungin vesijohtolaitoksen valmistumista 1910-luvulla kaivoja oli useita eri puolilla kaupunkia. Taustalla näkyy myös kaupungin pyykkihuone, joka oli rakennettu tynnyrien varassa kelluvalle lautalle. Pyykkihuoneen lattiassa oli aukkoja, joista pyykkiä huuhdeltiin järvessä. Taustalla Rantakadun ja Residenssikadun kulmassa oleva iso puurakennus oli rakennusmestari H. Wathénin talo.
H. A. H. L. (Hans A. Hanson, Lübeck)
teollisuus
teollisuusrakennukset
Hämeenlinnan höyrysaha
Hätilänmäki
Hätilä
Hämeenlinnan höyrysaha aloitti toimintansa 1873. Saha siirtyi 1890-luvulla August Eklöfin haltuun. Sahalla oli Eklöfin aikana parhaimmillaan yli kaksisataa työntekijää, joista osa asui läheisen Sahanmäen asuinkasarmeissa. Sahanmäen rakennuksia näkyy takana vasemmalla metsänreunassa. Hämeenlinnan höyrysahalla oli myös oma sähkölaitos, laivatelakka, kaksi hinaaja-höyrylaivaa, tukinnostokone ja pätkä omaa rautatietä. Kuvan taustalla näkyy Hämeenlinnan asemarakennuksen torni. Vanha asemarakennus tuhoutui kansalaissodan loppuvaiheessa vuonna 1918.
Julkaistu painettuna: Suomalainen kirjakauppa O.-Y.
Schmausserin huvila
Vanajaveden jäältä otetussa talvisessa kuvassa järven keskustan puoleisella rannalla näkyy vuonna 1902 valmistunut oluttehtailija Schmausserin jugendhuvila. Huvilan arkkitehteinä olivat C. A. Caween ja H. R. Helin. Järven yli johtaa vuonna 1909 rakennettu kaarisilta, ja toisella rannalla näkyvät Hämeenlinnan lääninsairaalan 1840-luvulla valmistuneet rakennukset, kruununjyvästö vuodelta 1838 sekä ns. Pinellan huvilat 1900-luvun ensimmäiseltä vuosikymmeneneltä.
poliisit
valaisimet
Uusi silta Vanajaveden yli keskustasta Keinusaareen avattiin juhlallisesti liikenteelle 15. marraskuuta 1909. Sillan piirustukset laati insinööri Karl Lindberg, joka oli aikansa merkittävimpiä terässiltojen asiantuntijoita Suomessa. Uusi silta oli muodoltaan ns. paraabeliristikkosilta. Kahta kaarta tukivat kauniisti muotoillut graniittiset maatuet ja yksi virtapilari. Silta oli varustettu betonikannella, joka oli verhoiltu mukulakivillä. Graniittiset tukirakenteet ovat edelleen osa myös vuonna 1963 rakennettua nykyistä siltaa. Osa sillan valaisimista on säilynyt Pinellan puistoon siirrettyinä.
sairaalat
Hämeenlinnan lääninsairaala
Talvisena päivänä 1920- ja 1930-lukujen vaihteessa Hämeenlinnan Pitkälläsillalla on liikkeellä vain hevosajoneuvoja eikä ruuhkasta ole tietoakaan. Liikenne sillalla kuitenkin vilkastui koko ajan mm. autoistumisen myötä, ja silta tuntui kaupunkilaisista liian kapealta jo pian valmistumisensa jälkeen vuonna 1909. Sillan takana Keinusaaressa ovat meneillään Hämeenlinnan lääninsairaalan korjaus- ja laajennustyöt. Sairaalan päärakennusta mm. korotettiin yhdellä kerroksella vuonna 1929. Valkoinen talo vasemmalla on asunto-osakeyhtiö Possen rakennuttama asuin- ja liikerakennus, jonka ensimmäisessä kerroksessa toimi Hämeenlinnan rautatiehotelli. Arkkitehti Arvo Hännisen suunnittelema talo valmistui vuonna 1929. Rautatiehotellin toimintaa jatkoi 1950-luvulta lähtien Martkustajakoti Vanaja,