Hämeenlinna - Läntinen Viertotie
subject: tiet
subject: kadut
subject: Turuntie
subject: kirkkorakennukset
subject: ortodoksinen kirkko
subject: hautausmaat
subject: sillat
subject: Kuivasila
subject: talvi
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Läntinen Viertotie johti Hämeenlinnan keskustasta Kuivansillan yli länteen päin 1900-luvun alussa. Tie tunnettiin myös Chaussé-katuna. Viertotie on vanha nimitys rakennetun kaupunkialueen ulkopuolisille maanteille, joilta vaadittiin kestävyyttä vilkkaan liikenteen tai raskaiden kuormien takia. Vuoteen 1908 asti viertoteiden hoito oli Hämeenlinnassa pääosin valtion vastuulla, vaikka kaupunki osallistuikin kustannuksiin. Talvisessa postikortissa Läntisen Viertotien kaupungin puoleisessa päässä häämöttää vuonna 1900 valmistunut ortodoksinen sotilaskirkko. Tien oikealla puolella on Suomenkasarmien aidattu alue ja vasemmalla puolella näkyy vanhan hautausmaan kiviaitaa. Kiviaidan rakensi tykistösotamies Eerik Rask Suomen sodan jälkeen vuonna 1809, ja se purettiin Turuntien leventämisen yhteydessä 1900-luvun puolimaissa. Hautausmaan laidassa puiden takana on Nordenswan-suvun empiretyylinen hautakappeli. Turuntie tuli nimeksi tälle Hämeenlinnasta länteen johtavalle valtaväylälle vuonna 1925.
creator: Böök, A. Th.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Enok Rytkönen.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
rights: Aineisto on lisensoitu Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen -lisenssillä. Aineisto on vapaasti käytettävissä. Käytön yhteydessä on mainittava lähde.

Hämeenlinna - Suomalaiset kasarmit
subject: rakennukset
subject: kasarmit
subject: varuskunta-alueet
subject: sillat
subject: Kuivasilta
subject: Suomenkasarmit
subject: Suomen kasarmit
subject: Myllymäki
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: 1900-luvun alussa keskustasta Läntiselle Viertotielle (nyk. Turuntielle) kuljettiin Kuivansillan yli. Vasemmalla kuvassa näkyy Suomenkasarmien puurakennuksia. Vuosina 1881–1901 Suomella oli asevelvollisuuteen perustunut oma armeija, ns. vanha sotaväki. Hämeenlinnaan sijoitettiin 7. tarkk'ampujapataljoona, jonka kasarmialue rakennettiin 1882–1883 Kuivansillan länsipuoliselle alueelle, jossa aiemmin sijaitsivat puutarhuri Vikmanin ja kaupungin apteekkarien kasvi- ja yrttitarhat. Kasarmien suunnittelutyöstä vastasi pääasiassa arkkitehti August Boman. Keskuspihan ympärillä oli neljä samanlaista U:n muotoista komppaniarakennusta, joista yksi on säilynyt nykypäiviin. Pataljoonan komentajan ja komppanianpäälliköiden asuintalot sijaitsivat rivissä kasarmialueen itäreunassa. Suomalaisen sotaväen lakkauttamisen jälkeen vuonna 1901 kasarmialue jäi venäläisen sotaväen käyttöön.
creator: H. A. H. (Hans. A. Hanson)
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinnan uusi kirjakauppa.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
language: fi
language: sv

Kansanjuhlan yleisöä Parkissa 1890-luvulla
subject: puistot
subject: juhlat
subject: Parkki
subject: Kaupunginpuisto
subject: Hämeenlinna
subject: 1890-luku
description: Kuvernööri Otto Carl Rehbinder alkoi rakennuttaa laajaa puistoa Hämeenlinnan kaupungin ja linnan pohjoispuolella sijaitsevan Pyövelinmäen rinteille. Alueen nimi oli perua ajalta, jolloin mäellä oli ollut kaupungin mestauspaikka. Kuvernööri halusi rakennuttaa alueelle kävelypuiston kaupunkilaisten virkistykseksi. Työvoimana rakennustöissä käytettiin Hämeen linnan vankeja. Kaupunginpuistosta eli Parkista tulikin hyvin suosittu kaupunkilaisten keskuudessa, ja siellä järjestettiin myös monenlaisia juhlia ja tapahtumia. Puisto oli kaikkien kaupunkilaisten käytettävissä asemaan katsomatta. Vuonna 1905 sinne rakennettiin myös kansankeittiö, jonka suunnitteli puistovaliokunnan jäsen H. R. Helin.
creator: Saxelin, C. O.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Hämeenlinna - Wanhakaupunki
subject: postikortit
subject: rakennukset
subject: räätälit
subject: Prykikatu
subject: Palokunnankatu
subject: Hämeenlinna
subject: 1700-luku
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Räätäli Ståhlbergin talo Prykikadun (nykyisen Palokunnankadun) varrella tontilla nro 37 oli rakennettu 1780-luvulla, ja se oli yksi harvoja Hämeenlinnan palolta säästyneitä rakennuksia. Talon eteen kadun varteen rakennettiin suojeluskuntatalo Hämeen Suoja vuonna 1930. Samassa yhteydessä Stålbergin talo purettiin.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Lähetyskirjakauppa.
publisher: Hämeenlinnan lähetyskirjakauppa
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinna - Pitkäsilta
subject: sillat
subject: Pitkäsilta
subject: laiturit
subject: Vanajavesi
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: "Eikö tämä ole kaunein maisemakortti H:linnan ympäristöltä?" kysyy postikortin lähettäjä vuonna 1908. Vuonna 1878 valmistunut Hämeenlinnan vanha puinen Pitkäsilta on tässä kuvassa vielä paikallaan. Vanha silta oli myös kaupungin nuorison kokoontumispaikka, mikä herätti ajoittain paheksuntaa paikallisten lehtien palstoilla. Hämeen Sanomat kirjoitti syksyllä 1883: "Poliisin tulisi valvoa, etteivät asevelvolliset sotamiehet ja kaupungin piiat, kun pitävät siltaa yhtymispaikkanaan, häiritse muita ihmisiä, joiden tarvitsee sillan yli kulkea." Vuonna 1909 Pitkäsilta korvattiin uudella rautaisella kaarisillalla.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna - Tavastehus : Enok Rytkönen.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Aulangon järvi
subject: puistot
subject: metsät
subject: järvet
subject: Aulangonjärvi
subject: Lusikkaniemi
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1910-luku
description: Aulangonjärven rantapuisto oli 1900-luvun alussa hyvin avoin. Rannan luontaista puustoa oli harvennettu ja puiden alaoksia karsittu. Uudet puut oli istutettu kävelyteiden reunoille. Taustalla niemenkärjessä on huvimaja ja rantaan laskeutuvat portaat. Ylemmällä terassilla oli mahdollisesti vielä toinenkin huvimaja.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Rautatieasema vuonna 1910
subject: asemarakennukset
subject: rautatieasemat
subject: Hämeenlinna
subject: 1910-luku
description: Hämeenlinnan vuonna 1862 valmistunut rautatieasema oli komea punatiilinen rakennus. Aikakauden tavan mukaan eri luokkien matkustajille oli rakennuksessa erilliset odotustilat. Oikeassa reunassa näkyy tavara-aseman päätyä ja aseman edessä levittäytyy laaja, luonnonkivillä päällystetty asema-aukio. Rautatieasema oli vilkas läpikulkupaikka, jossa otettiin vastaan myös kaupunkiin saapuvat arvovieraat, aina keisari Aleksanteri II:n vierailusta lähtien vuonna 1863. Järjestyksenvalvonnasta asemalla vastasi välillä rautatiehallitus, välillä poliisi. Vuosina 1910–1919 rautatieaseman järjestyksenpito oli Hämeenlinnan poliisilaitoksen vastuulla. Asemalla päivysti useimmiten yksi poliisi, mutta sinne saapui myös esim. vankikuljetuksia, joiden valvonta saattoi vaatia useammankin poliisin läsnäoloa. Rautatieasema sijaitsi vuoteen 1915 saakka Hämeenlinnan maalaiskunnan alueella.
format: Kuva/JPEG

Ristisaatto ortodoksisen varuskuntakirkon peruskiven laskemisen juhlassa vuonna 1898
subject: kirkot
subject: kirkkorakennukset
subject: ortodoksinen kirkko
subject: Hämeenlinna
subject: 1890-luku
description: Hämeenlinnan ortodoksisen sotilaskirkon paikka oli merkitty jo Georg Wileniuksen vuonna 1868 laatimaan asemakaavaan, jonka senaatti hyväksyi vuonna 1872. Tässä kaavassa Pikkutorin keskelle oli merkitty paikka venäläiselle kirkolle, jota ympäröi puisto. Seuraavan kaavan laati lääninarkkitehti Alfred Caween 1880-luvulla, ja hän jätti kirkon paikan merkitsemättä kaavaan. Senaatti vahvisti Caweenin kaavan, mutta vaati kirkon palauttamista tontilleen. Sotilaskirkon rakentamiseen ryhdyttiin kuitenkin vasta vuosisadan loppuvuosina. Kirkon piirustukset laati alikapteeni Nikolai Schultz Donin sotilaspiirin Aleksandrovin kirkon mallia noudattaen. Pietarin sotilaspiirin esimies, insinöörieversti Karaulszikov esitteli vuonna 1895 piirustukset Pietarin sotilasneuvostolle, joka hyväksyi ne. Lopullinen vahvistus piirustuksille ja rakennussuunnitelmalle saatiin keisari Nikolai II:lta vuonna 1897, ja rakennustyöt päästiin aloittamaan seuraavana keväänä. Kirkon peruskiven siunasi arkkipiispa Antoni 10. syyskuuta 1898 tilaisuudessa, jossa oli läsnä sotilaspapistoa Hämeenlinnasta ja Helsingistä, paikallista upseeristoa ja korkea-arvoisia upseereita myös Pietarista. Paikalla oli myös kirkkokuoro ja runsaslukuinen joukko kaupunkilaisia. Ortodoksinen sotilaskirkko vihittiin käyttöön 22. lokakuuta 1900.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Panoraamakuva torilta laulujuhlien aikaan kesä–heinäkuun vaihteessa vuonna 1911
subject: torit
subject: juhlat
subject: laulujuhlat
subject: Hämeenlinna
subject: 1910-luku
subject: 1911
description: Tässä harvinaisessa panoraamakuvassa vuodelta 1911 näkyvät, kirkkoa lukuun ottamatta, lähes kaikki Hämeenlinnan toria ympäröivät merkittävät rakennukset Raatihuoneelta lääninhallitukselle. 1910-luvun puoleenväliin mennessä Nybergin perillisten talo ja kultaseppä Miettisen talo Läntisen Linnankadun varrella joutuivat luovuttamaan paikkansa uusille pankkirakennuksille.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Torikauppaa kauppatorilla 1910-luvulla
subject: torit
subject: torikauppa
subject: Hämeenlinna
subject: 1910-luku
description: Jokapäiväistä torikauppaa käytiin vanhastaan Hämeenlinnan kauppatorilla, jota kutsuttiin myös nimellä Iso tori. Myyntikojut olivat torin alalaidassa. Myytävää tuotiin torille myös käsirattailla, joiden paikka taas oli torin ylälaidassa. Maalaiset tulivat torille hevosineen ja rattaineen, ja myynti tapahtui suoraan rattailta. Myytävänä heillä oli lihaa, kalaa ja maataloustuotteita. Torilla myytiin myös vaatetavaraa ja kaikenlaista pientä rihkamaa. Rantatorilla oli lisäksi kaupan halkoja ja heiniä. Torikaupan siirtämistä kokonaan Rantatorille pohdittiin Hämeenlinnassa 1900-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä, mutta valtuusto päätti kuitenkin säilyttää torikaupan Isolla torilla, jonne maalaiset olivat tottuneet ajamaan kuormineen ja joka soveltui maaperänsä puolesta paremmin elintarvikkeiden kauppapaikaksi. Toripuiston rakentamisen ja torin kiveämisen ajan 1910-luvun alussa torikauppaa käytiin kuitenkin Rantatorilla.
creator: Rytkönen, Enok
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

1nen Joutsenlampi
subject: lammet
subject: puistot
subject: Joutsenlampi
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1890-luku
description: Suurten tekolampien kaivaminen aloitettiin Aulangolla talvella 1885. Joutsenlampena tunnettu lampi kaivettiin ensimmäisenä Suvussuo-nimiseen paikkaan, jonka eversti Standertskjöld oli edellisenä kesänä Aulangonvuorella käydessään huomannut lammelle sopivaksi. Lampi kaivettiin miestyövoimalla ja lapioilla, mutta turpeen ja mudan pois kuljettamisessa käytettiin hevosajoneuvoja. Kaivettu maa levitettiin tasoitukseksi ja maanparannukseksi metsään ja puistoalueelle. Kivistä rakennettiin reunuksia ja kiviaitoja. Joutsenlampeen tehtiin myös tekosaari, jonne rakennettiin lintuhuvila.
source: Julkaistu painettuna: A. Alopaeuksen Kirjakauppa - A. Alopaeus Bokhandel.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Aulangon metsä
subject: puistot
subject: metsät
subject: Aulangonvuori
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1890-luku
description: Aulangon puistometsän korkein kohta on Aulangonvuori, joka oli aikoinaan osa hämäläisten muinaislinnojen ketjua. Vuoren kolmeen suuntaan jyrkästi viettävät rinteet tekivät siitä helposti puolustettavan suojapaikan. Vuoren laki on n. 150 metriä merenpinnan yläpuolella ja n. 70 metrin korkeudella viereisen Aulangonjärven pinnasta. Aulangonvuori oli tunnettu näköalapaikka jo varhain 1800-luvulla, jolloin kuvernööri Rehbinder teetti sinne ensimmäisen tien 1800-luvun puolivälissä. Aulangon alueen uusi omistaja Hugo Standertskjöld aloitti 1880-luvulla puistotyöt kunnostamalla vuorelle johtavaa tietä ja rakentamalla sinne kaksi paviljonkia maiseman ihailijoille. Näkötorni ja portaat Aulangonvuorelle rakennettiin kuitenkin vasta 1907.
source: Julkaistu painettuna: A. Alopaeuksen Kirjakauppa - A. Alopaeus Bokhandel.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

2nen Joutsenlampi ja Rosendal
subject: lammet
subject: puistot
subject: huvimajat
subject: Metsälampi
subject: Ruusulaakso
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1890-luku
description: "2nen Joutsenlampi" eli Metsälampi valmistui entisen Linnasuon paikalle Joutsenlammen ja Aulangonjärven väliin jäävälle alueelle 1880-luvun lopulla. Lammen rannalle istutettiin hopeapajua ja rannat kivettiin, samoin kuin vähän aikaisemmin rakennetulla Joutsenlammella. Metsälammen pohjoispäähän rakennettiin kuvan goottilaistyylinen paviljonki, jota ympäröivään Ruusulaaksoon istutettiin jalopuita ja myös ruusuja, mutta ilmeisesti ruusut menestyivät siellä huonosti ja hävisivät nopeasti. Ruusulaakson paviljongin edessä oli laituri, josta saattoi lähteä soutelemaan lammelle. Metsälammen eteläpäässä oli vielä toinen, pienempi paviljonki.
source: Julkaistu painettuna: A. Alopaeuksen Kirjakauppa - A. Alopaeus Bokhandel.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Graniittitorni
subject: rakennukset
subject: kivirakenteet
subject: linnakkeet
subject: puistot
subject: Graniittilinna
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1890-luku
description: Aulangon teitä, polkuja ja lampia raivattaessa jäi yli paljon kaikenlaista kiviainesta. Kaupunginpuistossa oli jo "rauniolinna", ja ehkä se innoitti Hugo Standertskjöldiä vastaavanlaisen, mutta paljon suuremman linnakkeen rakentamiseen Aulangollekin. Aulangon graniittilinnan rakennustöistä kertoi sanomalehti Hämäläinen vuonna 1887 seuraavasti: "Läntiselle vierteelle rakennetaan muutamia graniti-penkereitä, 2,000 sylen pitkiä. Sen ohessa rakennetaan kolme tornia näköalan katselemista varten, nekin granitista. Suurin niistä, jonka pitäisi valmistuvan tässä kuussa, tulee olemaan 100 jalkaa korkea sekä 30 jalkaa läpimitaten. Huipun rajalle tehdään tykki-ikkunoita, joihin pikku-kanuunoita sovitetaan. Niillä hälyytetään sitte Hämeenlinnaa joka kerta kuin Karlbergissa vietetään jotain nimi- tai syntymäpäivää."
source: Julkaistu painettuna: A. Alopaeuksen Kirjakauppa - A. Alopaeus Bokhandel.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Karlbergin rantaseutu
subject: kartanot
subject: Karlbergin kartano
subject: Karlberg
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1890-luku
description: Kenraali Eberhard Galindo myi vuonna 1883 omistamansa Karlbergin eli Mäkelän maatilan ja kartanon kesänviettopaikaksi Hugo Standertskjöldille. Standertskjöld osti myös myös muita maatiloja Karlbergin ympäristöstä, mm. Katajiston ja Metsänkylän rusthollit. Standertskjöld rakennutti kartanon päärakennuksen uudestaan barokkityyliin arkkitehti Waldemar Aspelinin suunnitelman mukaan vuonna 1890. Kartanon ympärille valmistui Vanajaveden rantaan ulottuva puistoalue ja joukko muita rakennuksia, joista kuvassa näkyvät mm. sähkölaitos äärimmäisenä vasemmalla, uimahuone laiturin päässä ja puiden varjostama kivinen lemmenluola päärakennuksen edustalla.
source: Julkaistu painettuna: A. Alopaeuksen Kirjakauppa - A. Alopaeus Bokhandel.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Onnen temppeli
subject: rakennukset
subject: huvimajat
subject: puistot
subject: Onnentemppeli
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1890-luku
description: Todennäköisesti jo Aulangon puiston rakennusvaiheessa 1880-luvulla rakennettiin myös kuvan Onnentemppeli. Pieni tiilinen punaiseksi maalattu paviljonki nousi kivilohkareista kootun kukkulan laelle. Onnentemppelille noustiin puisia portaita pitkin. Alun perin temppelin ikkunoissa oli historiallisia aiheita kuvaavia lasimaalauksia, mutta ne eivät pysyneet pitkään ehjinä, joten rakennus jäi ilman upeita lasi-ikkunoitaan jo varhain. Kivikukkula oli istutuksista paljas, mutta sen ympärille oli istutettu lehmuksia. Temppelin vieressä olevalla aukiolla vietettiin eversti Standertskjöldin aikana palveluskunnan kesäjuhlia.
source: Julkaistu painettuna: A. Alopaeuksen Kirjakauppa - A. Alopaeus Bokhandel.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
rights: Aineisto on lisensoitu Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen -lisenssillä. Aineisto on vapaasti käytettävissä. Käytön yhteydessä on mainittava lähde.
language: fi
language: sv

Näköala graniittitornista
subject: kartanot
subject: Karlbergin kartano
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1890-luku
description: Karlbergin eli Mäkelän tilalla ehti olla 1800-luvun kuluessa monta omistajaa, ennen kuin silloinen kapteeni Standertskjöld hankki sen omistukseensa vuonna 1883. Mäkelän tila sai uuden nimen Carl Rennerfeltilta, joka omisti sen 1800-luvun puolivälissä. Hän nimesi paikan etunimensä ja tilallaan sijaitsevan korkean vuoren mukaan Karlbergiksi. Rennerfelt myös rakennutti Karlbergiin uuden päärakennuksen, ajalleen tyypillisen ristipäätyisen, satulakattoisen talon. Rakennus muistutti Katajiston kartanoa, vaikka olikin huomattavasti suurempi. Tämä rakennus laajennettiin sitten vuonna 1890 arkkitehti W. Aspelinin piirustusten mukaan kuvan barokkityyliseksi kartanolinnaksi. Vanajaveden rannassa kartanon edustapuiston reunalla näkyy laiturin päähän rakennettu uimahuone. Päärakennuksen eteläpuolella oli 1800-luvun lopulla runsaasti luonnonpuustoa.
source: Julkaistu painettuna: A. Alopaeuksen Kirjakauppa - A. Alopaeus Bokhandel.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Aulangon paviljonki
subject: huvimajat
subject: puistot
subject: Aulaangonvuori
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1890-luku
description: Karlbergin tilan uuden omistajan Hugo Standertskjöldin ensimmäisiä töitä 1880-luvulla oli uuden tien tekeminen Aulangonvuoren laelle, joka oli jo vanhastaan ollut upean näköalansa vuoksi suosittu retkikohde. Standertskjöld rakennutti vuoren laelle myös kaksi näköalapaviljonkia maiseman ihailijoita varten. Toinen niistä purettiin ilmeisesti jo varhain, mutta kuvan paviljonki säilyi 1930-luvulle asti.
source: Julkaistu painettuna: A. Alopaeuksen Kirjakauppa - A. Alopaeus Bokhandel.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Aulangon järvi
subject: puistot
subject: metsät
subject: vuoret
subject: Aulangonvuori
subject: järvet
subject: Aulangonjärvi
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1890-luku
description: Aulangonjärven rantapuisto oli 1800- ja 1900-luvun vaihteessa hyvin avoin. Rannan luontaista puustoa oli harvennettu ja puiden alaoksia karsittu. Uudet puut oli istutettu kävelyteiden reunoille. Taustalla niemenkärjessä on huvimaja ja rantaan laskeutuvat portaat. Ylemmällä terassilla oli mahdollisesti vielä toinenkin huvimaja.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Aulangon niemi
subject: puistot
subject: järvet
subject: niemet
subject: Aulangonjärvi
subject: Lusikkaniemi
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1890-luku
description: Lusikkaniemi on yksi Aulangon tunnetuimmista maamerkeistä ja valokuvatuimmista kohteista. Niemi on saanut nimensä lusikkamaisesta muodostaan, joka Aulangonvuorelta alas katsellessa näkyy selvästi. Tässä postikortissa Lusikkaniemestä on käytetty nimeä Aulangon niemi. Myös Hiidenniemi-nimitys tunnetaan varhaisemmilta ajoilta. Mahdollisesti niemessä on esihistoriallisena aikana sijainnut uhripaikka.
source: Julkaistu painettuna: A. Alopaeuksen Kirjakauppa - A. Alopaeus Bokhandel.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Hämeenlinna - Kirjastotalo
subject: kirjastot
subject: kirjastorakennukset
subject: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
subject: Turuntie
subject: Hämeenlinna
subject: 1930-luku
description: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto muutti entiseen ortodoksiseen sotilaskirkkoon vuonna 1924. Ennen muuttoa rakennus kävi läpi valtavan muodonmuutoksen arkkitehti Bertel Strömmerin suunnitelman mukaisesti. Kaikki kirkkorakennukseen viittaavat piirteet hävitettiin ja rakennus muuttui klassistista tyyliä edustavaksi kirjastotaloksi. Myös maakunta-arkisto muutti kirjastotalon toiseen kerrokseen 1.7.1926. Kuvan oikean reunan puutalossa, osoitteessa Turuntie 1, sijaitsivat 1930-luvulla ainakin valokuvaamo Häme sekä A. Ahosen omistama Hämeen kotileipomo ja kahvila. Turuntien toisella puolella toimi Hämeenlinnan yhteiskoulu.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Suomalainen kirjakauppa Oy.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Kirjaston lainauskerros vuonna 1934
subject: kirjastot
subject: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
subject: Hämeenlinna
subject: 1930-luku
description: Vuonna 1934 Hämeenlinnan kaupunginkirjasto oli toiminut kymmenen vuotta uusissa tiloissaan Turuntien päässä. Kirjastotalon toiseen kerrokseen oli kesällä 1926 majoittunut Hämeenlinnan maakunta-arkisto. Lainauskerroksessa ovesta tullessa vasemmalla oli käsikirjasto ja suoraan edessä lainaussali, jonka etuosassa sijaitsi lainauspöytä eli "tiski". Hyllyt oli sijoiteltu säteittäisesti salin puolipyöreään takaosaan. Lainaussalin oikealla puolella oli lukusali ja sen takana vielä erillinen huone tutkijoita varten. Lasten lukusali oli rakennusvaiheessa jäänyt kirjastosta puuttumaan, eikä sitä ollut vielä vuoteen 1934 mennessäkään saatu aikaan, vaikka vapaata tilaakin olisi rakennuksesta löytynyt. Kuvassa lainaustiskin takana erottuvat hämärästi kirjastonhoitaja Ernesti Suolahti sekä kirjastoapulainen Soini Mujo.
creator: Turja, H. A.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Kirjastolainausta vuonna 1934
subject: kirjastot
subject: kirjastopalvelut
subject: Hämeenlinna
subject: 1930-luku
description: Uuden kirjastotalon avaaminen vuonna 1924 lisäsi kaupunkilaisten lainausinnokkuutta suuresti. Heti seuraavana vuonna vuosilainaus nousi kaksinkertaiseksi verrattuna siihen asti parhaaseen vuoteen 1918. Vuonna 1930 Hämeenlinnan kirjaston lainausluvut olivat jo koko maan parhaat; jokaista asukasta kohti oli kirjastosta lainattu 6,1 kirjaa. Vaikean työttömyyden aikana 1930-luvun alussa kirjaston lainausluvut nousivat edelleen, ja Hämeenlinna olikin lainausluvuissa kolmen parhaan kaupungin joukossa lähes koko 1930-luvun ajan. Vasta sota-aika käänsi lainausluvut laskuun. Vuonna 1934 otetussa valokuvassa lainaustiskin ääressä työskentelee nuorempi apulainen Anni Saarto.
creator: Turja, H. A.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Kirjastotyötä vuonna 1934
subject: kirjastot
subject: lukusalit
subject: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
subject: Hämeenlinna
subject: 1930-luku
description: Kaikki Hämeenlinnan kaupunginkirjaston virat olivat vielä 1930-luvulla sivutoimisia, myös kirjastonhoitajan virka, jota vuodesta 1915 alkaen oli muiden toimiensa ohella hoitanut everstiluutnantti Ernesti Suolahti. Kirjastoapulaisia oli vuodesta 1931 lähtien kolme: nuorempi, vanhempi ja ylimääräinen apulainen. Lisäksi kirjaston henkilökuntaan kuului vahtimestari Oskari Toivonen, jonka seuraajaksi vuoden 1935 alusta lähtien tuli Lauri Henriksson (myöhemmin Karo). Vuonna 1934 otetussa valokuvassa ovat kirjastotyössä lainauspöydän takana vasemmalta lukien kirjastoapulaiset Anni Saarto ja Soini Mujo. Sivupöydän ääressä kirjoittaa Sofia Purhonen. Anni Saarto työskenteli uudessa kirjastotalossa sen avaamisesta lähtien vuoteen 1939 asti. Sofia Purhonen oli kirjaston palveluksessa vuosina 1928–1953. Soini Mujo tuli ylimääräiseksi apulaiseksi kirjastoon vuonna 1931 ja työskenteli siellä vuoteen 1945 asti.
creator: Turja, H. A.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Käsikirjaston lukusali vuonna 1934
subject: kirjastot
subject: lukusalit
subject: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
subject: Hämeenlinna
subject: 1930-luku
description: Hämeenlinnan kaupunginkirjaston vuonna 1924 käyttöön otetussa kirjastotalossa käsikirjasto sijaitsi ovesta tultaessa vasemmalla puolella omassa erillisessä tilassaan. Käsikirjaston aineistoon sai tutustua vain kirjastossa, kotilainoja sieltä ei annettu. Vuonna 1934 käsikirjastossa oli 2663 nidettä. Vuonna 1924 kaupunginkirjaston kokoelmissa oli ollut kaikkiaan vain 7178 nidettä. Kymmenen vuotta myöhemmin niteiden kokonaislukumäärä oli jo 18412. Jokaista kaupunkilaista kohti oli silloin kaksi ja puoli teosta, kun vastaava luku kymmenen vuotta aiemmin oli ollut yksi.
creator: Turja, H. A.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Kirjaston lainaustiskillä vuonna 1934
subject: kirjastot
subject: kirjastopalvelut
subject: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
subject: Hämeenlinna
subject: 1930-luku
description: Kun kaupunginkirjasto avattiin uusissa tiloissa vuonna 1924 siirryttiin samalla avohyllyjärjestelmään, mikä tarkoitti, että asiakkaat voivat vapaasti tutkia hyllyissä olevia kirjoja ja valita sieltä lainattavaa. Aikaisemmin teos valittiin kirjaston luettelosta ja pyydettiin sitten virkailijalta. Vaikka "aakkosellinen järjestys" helposti sekaantuikin avohyllyissä ja joitakin varkauksiakin sattui, järjestelmän etuja pidettiin kuitenkin suurempina kuin sen haittoja. Samassa muutoksessa myös vanhanaikainen kirjaluettelo korvattiin kortistolla. Vuonna 1934 otetussa valokuvassa ylimääräinen apulainen Soini Mujo työskentelee kirjaston lainaustiskillä. Lainauksessa oli tuolloin käytössä ns. yksikorttijärjestelmä.
creator: Turja, H. A.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Hämeenlinnan lyseo 1890-luvulla
subject: koulut
subject: koulurakennukset
subject: Hämeenlinnan lyseo
subject: Hämeenlinna
subject: 1890-luku
description: Hämeenlinnan suomalainen normaalilyseo perustettiin vuonna 1873. Normaalilyseo siirrettiin vuonna 1887 Helsinkiin, mutta Hämeenlinnan lyseo jatkoi toimintaansa. Kiertolaisvuosien jälkeen lyseo sai vihdoin oman koulutalon, kun uusrenessanssityylinen "lyceekartano" valmistui kesäkuussa 1888 Itäisen Linnankadun varrelle, Tähtipuiston kohdalle. Rakennuksen suunnitteli yleisten rakennusten ylihallituksen nuori arkkitehti Magnus Schjerfbeck yliarkkitehti Georg Wileniuksen johdolla. Uuden rakennuksen juhlalliset vihkiäiset pidettiin syyskuun 17. päivänä 1888. Isoja ja korkeita oppisaleja eli luokkia oli alun perin kahdeksan, ja lyseorakennus ylittikin valmistuttuaan silloiset tilavaatimukset. Koulun juhlasalia kehuttiin yhdeksi maan kauneimmista koulutiloista.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Sokoloffin kaupan myyjättäret 1900-luvun alussa
subject: myymälät
subject: elintarvikeliikkeet
subject: Sokoloffin kauppa
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Venäläissyntyinen kauppias Vasili Sokoloff perusti hedelmä-, herkku- ja siirtomaatavaroidenkaupan Hämeenlinnaan vuonna 1897. Sokoloffin kauppaliike sijaitsi Hallituskadulla tontilla nro 56. Rakennus on purettu, mutta nykyään talo olisi suurin piirtein Hallituskatu 11:n kohdalla, Sibeliuksen syntymäkodin naapurissa. Hämeenlinnan liikehakemistossa vuodelta 1911 Sokoloffin kauppaa mainostettiin mm. näin: "Lukemattomia ovat ne eri lajit mitä tälle alalle kuuluu ; tuskinpa voi ajatellakaan nautintotavaraa, jota ei tämän liikkeen harvinaisen monipuoliset varastot tarjoaisi."
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Rytkösen kirjakaupan myyjättäret vuonna 1910
subject: myymälät
subject: kirjakaupat
subject: myyjät
subject: Rytkösen kirjakauppa
subject: Hämeenlinna
subject: 1910
description: Enok Rytkönen (1874–1960) sai kirjakauppaoikeudet Hämeenlinnassa vuonna 1900, kun A. Alopaeuksen kirjakauppa oli ajautunut konkurssiin. Vuonna 1910 Rytkönen rakennutti torin pohjoislaidalle lääninhallituksen ja Kaupunginhotellin väliin kolmikerroksisen klassistisen kivitalon. Rytkösen kirjakauppa oli katutasossa, ja kahdessa ylemmässä kerroksessa oli Kaupunginhotellin huoneita. Rytkösen kirjakaupan myyjättäret on kuvattu vuonna 1910 ilmeisesti pian uuden liikkeen avaamisen jälkeen. Vasemmalla kuvassa on kirjakauppias Enok Rytkösen käly, neiti Thyra Wendelin (k. 1913).
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Teetarjoilua Anniskeluyhtiössä 1900-luvun alussa
subject: ravintolat
subject: anniskeluoikeudet
subject: Hämeenlinnan anniskeluosakeyhtiö
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen
description: Vuonna 1875 perustettu Hämeenlinnan anniskeluosakeyhtiö rakennutti vuonna 1899 jugendtyylisen talon Raastuvankadulle. Anniskeluyhtiöllä oli yksinoikeus paloviinan anniskeluun ja lupa pitää kolmea ravintolaa kaupungissa. Voitoista jyvitettiin 2/3 kaupungin kassaan. Yhtiön kivisessä liiketalossa oli kaksi kerrosta ja kellaritilat. Suuret viinikellarit ja viinakauppa sijaitsivat alakerrassa. Ensimmäisessä kerroksessa oli konjakkikauppa, viinakauppa ja työväen anniskeluravintola Tillikka. Toiseen kerrokseen oli sijoitettu raittiusravintola ja asuintiloja. Anniskeluyhtiön toiminta päättyi vuonna 1919 voimaan astuneeseen kieltolakiin.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Hämeenlinnalaisnaisia noin vuonna 1900
subject: valokuvat
subject: naiset
subject: talvi
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Nuoret hämeenlinnalaisnaiset on kuvattu talvisessa maisemassa viime vuosiadan alussa. Edessä vasemmalla rouva Aino Suolahti ja oikealla neiti Hilma Aakkula. Muita henkilöitä ei ole tunnistettu.
format: Kuva/JPEG

Oppitunti Hämeenlinnan ruotsalaisessa yhteiskoulussa
subject: koulut
subject: yhteiskoulut
subject: ruotsin kieli
subject: Svaenska samskolan i Tavastehus
subject: Ruotsalainen yhteiskoulu
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Hämeenlinnan ruotsalainen yhteiskoulu, Svenska samskolan i Tavastehus aloitti toimintansa 1.9.1901. Koulu sai alkunsa, kun Eva Savoniuksen tyttökoulu Privata svenska flickskolan i Tavastehus asteittain muutettiin yhteiskouluksi. Ruotsalainen yhteiskoulu toimi Rantatorin varrella puutalossa, jonka paikalla on nykyään Keskustalo. Sieltä koulu muutti Niittykadun ja Linnankadun kulmaan. Yhteiskoulu lakkautettiin vuonna 1928.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Hämeenlinnan VPK:n 40-vuotisjuhla Aulangolla 19.7.1913.
subject: huvimajat
subject: puistot
subject: Aulangonvuori
subject: palokunnat
subject: Hämeenlinnan vapaapalokunta
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1910-luku
description: Hämeenlinnan vapaaehtoinen palosammutus- ja korjausjoukkio oli perustettu vuonna 1873, niinpä se sai juhlia jo neljäkymmenvuotisjuhliaan Aulangolla vuonna 1913. Palokuntalaisten yhteiskuva on otettu Aulangonvuoren paviljongilla, jonka Hugo Standertskjöld rakennutti vuonna 1886.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Kevättulva Hämeenlinnassa
subject: tulvat
subject: kevät
subject: kasarmit
subject: varuskunta-alueet
subject: Suomenkasarmit
subject: Suomen kasarmit
subject: Hämeenlinna
subject: 1890-luku
description: Hämeenlinnan keskustan ja Myllymäen välinen notkelma joutui kevättulvien aikaan veden valtaan, samoin kuin linnan ja kaupungin välinen aluekin. Melojan takana Myllymäen alarinteessä näkyy Suomen 7. Hämeenlinnan tarkka-ampujapataljoonan kasarmeja ja muita rakennuksia, jotka rakennettiin suomalaista sotaväkeä varten 1880-luvulla. Tämän vuoksi varuskunta-alueen nimeksi vakiintuikin Suomenkasarmit. Alueen itälaidassa olevat puurakennukset olivat upseerien asuintaloja. Miehistörakennukset olivat näiden takana laajan suorakaiteenmuotoisen pihan ympärillä. Ennen varuskunta-alueen rakentamista kasarmien paikalla oli puutarhuri Vikmanin ja kaupungin apteekkarien yrttitarhat ja puutarhat.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Wetterhoffin työkoulu vuosisadan vaihteessa
subject: koulut
subject: oppilaitokset
subject: kotiteollisuusoppilaitokset
subject: Wetterhoff
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Fredrika Wetterhoff perusti vuonna 1885 Hämeenlinnaan nuorille tytöille tarkoitetun käsityökoulun. Aluksi koulu toimi Hämeenlinnan rouvasväenyhdistyksen vuokralaisena, sen jälkeen mm. laamanni Wetterhoffin talossa Pikkutorin varrella. Työkoulua varten vuokrattiin vuonna 1890 silloisen Panimokadun varrelta Vanajaveden rannalta 1860-luvulla rakennettu kaksikerroksinen tiilitalo. Kolme vuotta myöhemmin Fredrika Wetterhoff osti tämän talon koulun pysyväksi toimipaikaksi. Hän korjautti rakennusta uuteen tarkoitukseen sopivaksi. Sinne sijoitettiin kutomo- ja luokkahuoneiden lisäksi johtajan asunto, oppilasasuntoja, värjäämö- ja pesuhuoneet, puusepän työpaja ja myymälä. Kuvassa talo on vielä alkuperäisessä asussaan kaksikerroksisena, 1920-luvulla se korotettiin kolmikerroksiseksi. Kuvassa vasemmalla on hattupäinen johtajatar Fredrika Wetterhoff itse (k. 1905), pihalla ja parvekkeella on koulun oppilaita.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Venäläisen sotilaskirkon kellojen nosto kirkontorniin keväällä 1900
subject: kirkot
subject: kirkkorakennukset
subject: ortodoksinen kirkko
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Ortodoksinen Pyhän Aleksanteri Nevskin sotilaskirkko valmistui vuonna 1900 Pikkutorille kaupungin keskustan länsireunalle. Kirkkoa varten tilattiin kymmenen kelloa Pietarista. Kellot valettiin enimmäkseen kuparista, jota saatiin armeijan käytöstä poistetusta metalliromusta. Kellojen pinnat koristettiin ornamenteilla, ikoneilla ja psalmien säkeillä. Kelloihin merkittiin myös valimon nimi ja kellon paino. Kirkonkellojen siunaus ja nosto kellotorniin tapahtui keväällä 1900, ja kirkkorakennus vihittiin käyttöön 22. lokakuuta samana vuonna. Itsenäistymisen jälkeen rakennus jäi valtion haltuun. Yhtenä vaihtoehtona oli kirkon muuttaminen luterilaiseksi varuskuntakirkoksi, mutta lopulta vuonna 1924 täydellisesti muuttuneessa rakennuksessa avattiin Hämeenlinnan kaupunginkirjasto. Vuosina 1922–1923 valtio myi ja luovutti ortodoksisen kirkon kelloja mm. Vesilahden, Tyrvään, Sundin ja Tervon luterilaisille seurakunnille.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Levähdys puistopromenadilla 1890-luvulla
subject: puistot
subject: Parkki
subject: Kaupunginpuisto
subject: naiset
subject: Hämeenlinna
subject: 1890-luku puistot
description: Kaupunginpuisto eli Parkki oli raivattu kaupungin pohjoispuolelle pääosin 1840–1850-luvuilla kuvernööri Rehbinderin toimeliaisuuden ansiosta. Parkista tuli ns. englantilaisen maisematyylin puisto mutkittelevine käytävineen, tekoraunioineen ja paviljonkeineen. Puistoon istutettiin myös satoja jaloja lehtipuita, mm. vaahteroita, saarnia, tammia ja poppeleita sekä pensasaitoja, syreenimajoja ja "ulkomaalaisia kukkivia pensaita". Puistosta tuli kaupunkilaisten suosima kävely- ja virkistyspaikka. Siellä järjestettiin 1800-luvun lopulla myös juhannusjuhlia, VPK:n ulkoilmajuhlia ja iltamia ja monenlaisia muita huvitilaisuuksia.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Hämeenlinnan kirkko ennen vuosien 1891–92 muutostöitä
subject: kirkot
subject: kirkkorakennukset
subject: Hämeenlinnan kirkko
subject: Hämeenlinna
subject: 1880-luku
description: Vuonna 1798 valmistunutta Hämeenlinnan kirkkoa on sanottu Pohjolan pikku Pantheoniksi, ja sen esikuvana onkin ollut antiikin Rooman Pantheon-temppeli. Itse kuningas Kustaa III osoitti suurta kiinnostusta pienen sisämaakaupungin kirkkoa kohtaan. Hän valitsi oman hoviarkkitehtinsa Jean Louis Desprez’n suunnittelemaan antiikin ihanteiden mukaisen kirkon. Hämeenlinnan kirkosta tulikin yksi maan tärkeimmistä kustavilaisen klassismin muistomerkeistä. Kirkko koostui runkohuoneesta, jonka yläpuolella kaartui kuparipäällysteinen kupolikatto. Sisäänkäyntiä kehystivät doorilaiset pylväät ja päätykolmio. Alttari sijaitsi kirkon keskellä ja penkit kaaririveissä sen ympärillä kahdeksassa lohkossa. Lattia ja penkit kohosivat seiniä kohti amfiteatterimaiseen tapaan. Saarnatuoli oli seinustalla pääovea vastapäätä, sakaristoon johtavan oven ulkopuolella. Hämeenlinnan kirkon juhlallisen vihkimisen suoritti Hämeenlinnan seurakunnan kirkkoherra Zach. Cygnaeus ensimmäisenä adventtina, 2. joulukuuta 1798.
creator: Hjertzell, Fritz
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Raatihuone juhla-asussa keisari Nikolai II:n kruunajaispäivänä 26.5.1896.
subject: rakennukset
subject: Raatihuone
subject: torit
subject: juhlat
subject: Hämeenlinna
subject: 1890-luku
subject: 1896
description: Keisari Nikolai II:n kruunajaisia vietettiin myös Hämeenlinnassa 26.5.1896. Hämeen Sanomat kuvaili juhlamenoja mm. seuraavasti: "H. K. Majesteettinsa kruunajaispäivä toissa päivänä muodostui täälläkin täydelliseksi riemujuhlaksi. Sekä luonto että ihmiset kilvan pukivat kaupunkimme juhlapukuun. Helluntaiset lämpimät ilmat olivat ikäänkuin taikakalulla puhjettaneet puut täyteen lehteen ja kukkaan, joiden valeahko vihreys oli mitä kauneimpana taustana kirjaville lipuille joita liehui kauttaaltaan ympäri koko kaupungin. Upeampana oli kaikista kaupungin tori, jossa liehui lukuisia lippuja punaisista tangoistaan ja isot vaakunaliput kirkon, läänihallituksen ja raatihuoneen edustalla. Raatihuone oli puettu punaisiin reunoihin ja lääninhallituksen talolla liehui pitkät rivit lippuja. ... Iltaan myöhään soitteli sitte soittokunta. Klo 9 alkoi sitte juhlavalaistus lopettaen päivän ohjelman. Lääninhallitus ja raatihuone välkkyivät pitkistä tuliviivoista katoalta aina alas asti. Tulet välkkyivät kaikkiaalla yksityisistäkin taloista, joista etenkin herra Söderlundin herätti yleisempää huomiota."
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Turengin asema
subject: asemarakennukset
subject: rautatieasemat
subject: Janakkala
subject: Turenki
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Turengin asema Janakkalassa on yksi vuonna 1862 avatun Helsinki–Hämeenlinna-rataosuuden alkuperäisistä asemarakennuksista. Lääninarkkitehti Carl Albert Edelfeltin suunnittelemassa puisessa asemarakennuksessa oli kolme odotushuonetta, kaksi pakaasihuonetta ja kaksi postihuonetta. Yläkerrassa oli asemapäällikön asunto. Asemarakennuksessa oli lisäksi etelän puolella kellotorni, joka on myöhemmin purettu. Muuten rakennus on lähes alkuperäisessä asussaan. Myös alkuperäinen laiturikatos on säilynyt. Nykyisin vanhassa asemarakennuksessa toimii ravintola Turengin Wanha asema.
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Hämeenlinna - Pitkäsilta
subject: sillat
subject: Pitkäsilta
subject: rannat
subject: Vanajavesi
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Vanajaveden yli Keinusaaresta keskustaan vei vielä 1900-luvun alkuvuosina puinen Pitkäsilta. Vanha silta oli valmistunut vuonna 1878 ja sillan kupeessa Pinellan rannassa näkyvä hevosuittolaituri 1850-luvulla. Sillan tuleva purku on jo kortin kirjoittajalla tiedossa: "...et sinä tule sitä näkeen enää tän laisena, sitä vastoin oikeen komeena ja paljo isompana ...", hän kirjoittaa. Vanha silta korvattiin uudella rautaisella kaarisillalla vuonna 1909.
source: 2015-04
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Karlberg
subject: kartanot
subject: Karlbergin kartano
subject: Karlberg
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Hugo Standertskjöld rakennutti Karlbergin kartanon päärakennuksen uudestaan barokkityyliin vuonna 1890. Arkkitehti Waldemar Aspelin käytti hyväkseen vanhan rakennuksen runkoa ja säilytti sen kaksikerroksisen keskiosan. Ristipäädyn muoto korvattiin kuitenkin neljään suuntaan kaltevalla, kaarevalla katolla. Rakennusta myös pidennettiin molemmista päistä, ja länsipäähän rakennettiin vielä kahdeksankulmainen torni. Kartanossa oli keittiötilojen lisäksi viisitoista huonetta, joista yksitoista alakerrassa ja neljä yläkerrassa. Sisätilojen runsas koristeellisuus jatkui rakennuksen ulkopuolella, niin julkisivuissa kuin puiston kukkaistutuksissakin. Kartanon hyvinhoidetulla pihalla ja sitä ympäröivässä puistossa kasvoi kesäisin mm. kaktuksia ja palmuja, jotka vietiin talveksi suojaan kartanon kasvihuoneisiin. Karlbergin päärakennus paloi vuonna 1928, jolloin Aulanko oli jo myyty Hämeenlinnan kaupungille.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Hämeenlinna
subject: linnat
subject: vankilat
subject: Hämeen linna
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Tämä etupuoleltakin täyteen kirjoitettu postikortti on lähetetty Pälkäneeltä vuonna 1905. Hämeen linna on kuvattu korttiin suurin piirtein nykyisen kirjaston rannasta. Linnan länsipuolella näkyy arkkitehti L. I. Lindqvistin suunnittelema vankilarakennus, johon sijoittui aluksi Hämeenlinnan kuritushuone, myöhemmin lääninvankila. Tämä vuonna 1871 valmistunut rakennus oli Suomen ensimmäinen sellivankila.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna - Tavastehus : Kirkollinen kirjakauppa - Kyrklig bokhandel.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Hämeenlinna, Lääninhallitus
subject: torit
subject: lääninhallitukset
subject: Hämeen lääninhallitus
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Hämeen lääninhallituksen empiretyylinen kivirakennus Hämeenlinnan torin pohjoislaidalla kuuluu sekä rakennus- että kulttuurihistoriallisesti Hämeenlinnan arvokkaimpiin rakennuksiin. Arkkitehti C. L. Engelin suunnittelema kolmikerroksinen hallintorakennus otettiin käyttöön vuonna 1837. Päärakennukseen lisättiin siipiosa maanmittauskonttoria varten 1840-luvulla. Vuonna 1898 tehtiin lääninarkkitehti Caweenin suunnitelmien mukaan laajennuksia ja muutoksia mm. sisäänkäynneissä. Viereisessä matalassa puutalossa oli mm. kultaseppä Miettisen liiketila. Tämä talo purettiin vuonna 1912.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Kiviportaat Aulangonvuorelle
subject: portaat
subject: puistot
subject: Aulangonvuori
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Eversti Hugo Standertskjöld rakennutti Aulangonvuorelle 33 metriä korkean näkötornin vuosina 1906–1907. Jyrkkään rinteeseen tornin juurelta alas Karhuluolalle rakennettiin mutkittelevat graniittiset portaat, joissa on 322 askelmaa. Pudotusta tälle matkalle kertyy n. 80 metriä.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Photographicum : Karlberg-Aulanko
subject: kartanot
subject: Karlbergin kartano
subject: Karlberg
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1890-luku
description: Koristeellinen kansio sisältää kymmenen valokuvapostikorttia, jotka kuvaavat Karlbergin kartanon ja Aulangon maisemia. Kuvien ottamisen aikaan Aulanko oli Hugo Standertskjöldin omistuksessa. Kannessa on kuvattuna Karlbergin kartanon päärakennus Vanajaveden rannasta päin. Muut kortit kuvaavat mm. Joutsenlampea, rauniolinnaa ja usein kuvattua näkymää näkötornilta Lusikkaniemeen. Valokuvaajan nimi ei ole tiedossa, ei myöskään korttien tarkka ilmestymisvuosi, mutta kauniilla käsialalla koteloon kirjoitettu ruotsinkielinen omistuskirjoitus on päivätty 27. toukokuuta 1900. Korttikansion on julkaissut A. Alopaeuksen kustannuskirjakauppa, joka toimi Hämeenlinnassa vuosina 1888–1900.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : A. Alopaeuksen Kirjakauppa - A. Alopaeus Bokhandel.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Vanajan kunnan köyhäinhoidon ohjesääntö
subject: ohjekirjat
subject: 1920-luku
subject: köyhäinhoito
subject: sosiaalihuolto
subject: Vanaja
description: Uusi köyhäinhoitolaki astui voimaan Suomessa 1.6.1922. Vanajan kunnan köyhäinhoitosääntö uudistettiin samana vuonna, ja maaherra vahvisti uudet säännöt tammikuussa 1923. Vastuu Vanajan kunnan köyhäinhoidosta kuului valtuuston valitsemalle köyhäinhoitolautakunnalle. Kunnalliskodin valvonnasta taas vastasi lautakunnan nimittämä kolmijäseninen johtokunta. Vanajan kunta oli jaettu kuuteen köyhäinhoitopiiriin, joissa käytännön toimista vastasivat ns. piirimiehet. Julkiset hoidolleantokokoukset eli entiset vaivaishuutokaupat olivat uusien sääntöjen mukaan ehdottomasti kiellettyjä. Köyhäinhoidon piirimiehiä opastettiin muutenkin jo 1920-luvulla ”osoittamaan inhimillistä osanottoa puutteenalaista kohtaan, kiinnittäen huomiota paitsi hetkellisen hädän lievittämiseen myöskin köyhyyden ja kurjuuden syiden ehkäisemiseen”.
source: Julkaistu painettuna: Vanaja : Vanajan kunta (Arvi A. Kariston osakeyhtiön kirjapaino), 1923.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Teksti/PDF
language: fi

Terveydenhoito-järjestelmä Hattulan kunnalle : Hämeenläänin kuvernöörin vahvistamat kesäkuun 2 päivänä 1893
subject: ohjeet
subject: 1890-luku
subject: Hattula
subject: terveydenhuolto
description: "Hänen Keisarillisen Majesteettinsa Armollinen Asetus, koskien terveydenhoitoa Suomessa" astui voimaan 1.7.1880. Kaupungeissa oli nimettävä terveydenhoitolautakunta ja vahvistettava terveydenhoitojärjestys. Maaseudulla terveydenhoidon valvonta ja toimeenpano kuului kunnallislautakunnalle. Hämeen läänin kuvernööri vaati 1800-luvun lopulla myös maaseudun kuntia laatimaan ehdotuksen terveydenhoitojärjestykseksi, joka kuvernöörin oli vielä vahvistettava. Hattulan kunnan terveydenhoito-järjestelmän ensimmäisessä luvussa käsitellään yleisen terveydenhuollon valvontaa, joka siis Hattulassakin oli asetuksen mukaisesti kunnallislautakunnan vastuulla. Kunnallislautakunnan avuksi valittiin jokaisesta kyläkunnasta kylän suuruuden mukaan yksi tai useampi tarkastusmies kolmeksi vuodeksi kerrallaan. Tarkastusmiesten tehtävänä oli valvoa käytännössä oman kylänsä terveysoloja, esim. seurata tartuntatautitilannetta ja raportoida toimistaan ja havainnoistaan kunnallislautakunnalle. Hattulan säännöstön toinen luku käsittelee tonttien rakentamista ja niiden puhtaanapitämistä.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna, 1896.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Teksti/PDF
language: fi

Terveydenhoito- ja rakennusohjesääntö Hauhon pitäjälle
subject: ohjeet
subject: Hauho
subject: 1890-luku
subject: terveydenhuolto
description: Vuonna 1880 annettu terveydenhoitoasetus velvoitti kunnat pitämään silmällä terveyden- ja sairaanhoitoa, terveydenhoidosta annettujen asetusten noudattamista ja myös yleistä puhtaanapitoa. Hauhon pitäjässäkin yleinen terveydenhoito ja sen valvonta oli asetuksen määräysten mukaisesti kunnallislautakunnan asiana. Kunnallislautakunnan asiantuntemus terveysasioissa oli maalaiskunnissa yleensä vähäistä, joten asetus määräsi myös, että terveydenhoitoa koskevia asioita käsiteltäessä oli piiri- tai kunnanlääkärillä ja kirkkoherralla oikeus olla läsnä kunnallislautakunnan kokouksissa. Hauholla kunnallislautakunnan alaisuudessa toimi rakennus- ja terveydenhoitolautakunta, johon valittiin jäsenet kolmeksi vuodeksi kerrallaan. Jäsenten tuli olla ”rakennusjärjestystä ja terveydenhoitoa harrastavia, kokeneita ja ymmärtäväisiä miehiä”. Hauho oli jaettu piireihin, joihin nimettiin ”katsantomies” valvomaan käytännössä terveysoloja omassa piirissään ja raportoimaan mahdollisista ongelmista kunnallislautakunnalle.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinnassa, 1895.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Teksti/PDF
language: fi

Piirteitä Hämeenlinnan suomalaisen tyttökoulun, jatkoluokkien ja yhteiskoulun toiminnasta
subject: kouluhistoriikit
subject: koulut
subject: Hämeenlinna
subject: tyttökoulut
description: Hämeenlinnan nomaalilyseon opettajat perustivat vuonna 1875 tyttöjä varten suomenkielisen valmistavan koulu todettuaan, että tytöille ei ollut kaupungissa saatavissa suuomenkielistä oppikoulutasoista opetusta. Syyskuun 1. päivänä 1878 aloitti sitten toimintansa varsinainen Hämeenlinnan suomalainen tyttökoulu. Elokuussa 1900 senaatti myönsi luvan perustaa koulun yhteyteen jatkoluokat, joiden suorittaminen mahdollisti tytöille myös ylioppilastutkinnon ja pääsyn yliopistoon. Suomalainen tyttökoulu muutettiin asteittain yhteiskouluksi vuoteen 1909 mennessä. Vuodesta 1937 lähtien se on tunnettu Hämeenlinnan yhteiskoulun nimellä. Tämän historiikin kirjoittaja rovasti Verneri Vartia (1867–1941) toimi Hämeenlinnan suomalaisen yhteiskoulun johtajana koulun täyttäessä 50 vuotta vuonna 1928.
creator: Vartia, Verneri
source: Julkaistu kirjassa: Hämeenlinnan suomalainen tyttökoulu ja yhteiskoulu 1878–1928. - Hämeenlinna 1928.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Teksti/PDF
language: fi