Joensuu
maakuntaliitot
Pohjois-Karjalan Maakuntaliitto
juhlat
käsiohjelmat
Pohjois-Karjalan Maakuntaliiton juhlassa oli esiintyjälistalla seuraavia nimiä: Pekka Korhonen (tervehdyssanat), Veda Airio (kantele), Viljo Tuomela (juhlaruno), J.M.Y:n Mieskuoro, Antti Kukkonen (esitelmä), Joensuun Naisvoimistelijat (keilavoimistelua), Joensuun Työväen näyttämö ja Reino Valkama (Nummisuutarit).
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 9: HISTORIA
konsertit
musiikki
Westerlind, A. E.
Seurahuone sijaitsi Kauppa- ja Suvantokadun kulmassa. Se oli kaupunkilaisten kohtaamispaikka. Siellä järjestettiin ohjelmallisia iltahuveja ja konsertteja. Ravintolaa emännöi vuosia kaupungin kulttuurielämän alullepanija ja ylläpitäjä Andrietta (tai Andriette, Henrietta) Svärd. Kaupunkilaiset kutsuivat häntä nimellä Neissyt; samoin Seurahuoneesta puhuttiin "neissyenä". Tämä lempi- tai pilkkanimi saattoi viitata myös bordellitoimintaan, jota Seurahuoneella mahdollisesti harrastettiin. Andrietta esiintyi itsekin mielellään Iltahuvien näytelmissä, usein miesten roolissa. Tästäkin syystä hän oli kaupungissa keskustelua herättävä värikäs hahmo.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 78: MUSIIKKI
politiikka
järjestöt
puolueet
säännöt
Joensuun Nuija
Suomalainen puolue (myös vanhasuomalaiset, "suomettarelaiset") oli yksi Suomen pääpuolueista autonomian aikana. Puolueen oppi-isä oli kansallisfilosofi J. V. Snellman (1806–1881). Fennomanian pohjalta syntyneen puolueen ideologisena perustana olivat sosiaalireformismi ja konservatiivisuus sekä suomenmielisyys ja yhtenäisen kansakunnan luominen. Suomalainen puolue syntyi kieliriidan myötä 1860– ja 1870-luvuilla. Puolue lakkasi toimimasta vuoden 1918 lopulla sen jäsenten siirryttyä pääasiassa kokoomuspuolueeseen.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 33.04 KOK
Pohjois-Karjalan Kirjapaino O.Y.
laulajat
Järnefelt, Maikki
Käsiohjelma Belgian Ostendessa vuonna 1907 pidetystä sinfoniakonsertista, jossa Maikki Järnefelt lauloi aarian Massenet'n oopperasta Herodiade, Lisztin Die drei Zigeuner ja Järnefeltin Sunnuntain. Maikki Pakarinen-Järnefelt oli Joensuusta lähtöisin oleva oopperalaulaja. Hän oli syntynyt 26.8.1871 ja kuoli Turussa 4.7.1929. Hän oli naimisissa Selim Palmgrenin kanssa vuodesta 1910. Sitä ennen hän oli naimisissa säveltäjä Armas Järnefeltin kanssa 1893-1910, ja heille syntyi Eva-tytär 7.11.1901. Hän käytti myös nimeä Maikki Järnefelt-Palmgren. Maikki Pakarinen kävi Joensuun ruotsalaisen tyttökoulun, jonka jälkeen hän lähti opiskelemaan Helsingin musiikkiopistoon (nyk. Sibelius-Akatemia) vuonna 1887. Taiteilijauransa aikana hän piti lukuisia konsertteja ympäri Eurooppaa. Hän oli Suomen ensimmäisiä merkittäviä laulutaiteilijoita, jotka lähtivät tavallisen kansan keskuudesta, ei säätyläisperheestä. Vuosina 1907-1910 hän asui ja opiskeli laulua Italiassa, jossa käytti italialaista nimeä Maria Campoferro. (Lähdeteos: Kouvulehto, Marja-Liisa: Maikki Järnefelt-Palmgren)
Joensuun yhteiskoulu : kertomus lukuvuodelta 1916-1917
koulut
lukiot
Joensuun yhteiskoulu
toimintakertomukset
Joensuun yhteiskoulun vuosikertomus on lukukaudelta 1916-1917.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.5205 JOE
Käsiohjelma Raili Kostian konserttiin. Säestää Pentti Koskimies.
Kutsu Janne Westerlundin hautajaisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Cederberg-suku
Ingman, Naëmi
Joensuun Seurahuone sijaitsi Kauppa- ja Suvantokadun kulmassa. Se oli kaupunkilaisten kohtaamispaikka. Siellä järjestettiin ohjelmallisia iltahuveja ja konsertteja. Ravintolaa emännöi vuosia kaupungin kulttuurielämän alullepanija ja ylläpitäjä Andrietta (tai Andriette, Henrietta) Svärd. Kaupunkilaiset kutsuivat häntä nimellä Neissyt; samoin Seurahuoneesta puhuttiin "neissyenä". Tämä lempi- tai pilkkanimi saattoi viitata myös bordellitoimintaan, jota Seurahuoneella mahdollisesti harrastettiin. Andrietta esiintyi itsekin mielellään Iltahuvien näytelmissä, usein miesten roolissa. Tästäkin syystä hän oli kaupungissa keskustelua herättävä värikäs hahmo.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 78: MUSIIKKI
Joensuun seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
nimikortit
henkilöt
Pääsylippu Joensuun Suomalaiseen seuraan (5)
Suomalainen seura
Granskog, Nina
Joensuun suomalainen seura oli osa 1800- ja 1900 -lukujen vaihteen suomalaisuusaatetta. Myös Joensuussa oli tuolloin ruotsinkielinen yläluokka ja sivistyneistö. Suomalaisen seuran tarkoituksena oli --- "edistää Suomen kielen käyttämistä sekä seura- että perhe-elämässä. Seura kokee myöskin voimiensa mukaan tasoittaa sitä jyrkkää, ikävätä sääty-eroitusta, joka meidän oloissamme vielä jakaa yhteiskunnan eri kerrokset niin useaan piiriin ja joka aina on huomattu olevan haitaksi kaikelle todelliselle edistymiselle."
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 06.5-06.8: KOKOUKSET
hautajaiset
Huurinainen, Anna
Kutsu Anna Huurinaisen hautajaisiin.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Hiltunen-suku
Huoltopäivät : Joensuun kaupungintalon suuressa kokoushuoneessa maalisk. 30-31 p:nä 1941
Pohjois-Karjala
sosiaaliturva
sosiaalityö
sosiaalihuolto
Pohjois-Karjalan Huoltoväen yhdistys
Pohjois-Karjalan Huoltoväen yhdistys rekisteröitiin vuonna 1938 omaksi yhdistykseksi. Järjestö oli Pohjois-Karjalan Sosiaaliturvayhdistyksen edeltäjä. Uusi nimi ja uudet säännöt tulivat voimaan vuonna 1977. Alussa tärkeimmät tehtävät olivat: - lakisääteisen huoltotyön alalla toimivien henkilöiden kokoaminen yhteistoimintaan huoltomenetelmien kehittämiseksi - alalla työskentelevien tieto- ja taitomäärien lisääminen Yhdistyksen vahvana toiminnallisena painopisteenä alkuvuosista lähtien olivat koulutus ja opintotoiminta ja erilaiset neuvottelupäivät. Huoltopäivät, jonka yhteydessä pidettiin Pohjois-Karjalan Huoltoväen yhdistyksen vuosikokous, pidettiin Joensuussa 30. -31.3.1941.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 37 SOSIAALIPOLITIIKKA
Kutsu : Cornelis Henri Blow ja Rosa Wilhelmina Lundholm
häät
kutsukortit
Kutsu Cornelis Henri Blown ja Rosa Wilhelmina Lundholmin vihkiäisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Hääkutsut
Joensuu 50 vuotta : pääsylippu tanssijaisiin (2)
tanssiaiset
juhlavuodet
Tanssiaiskutsu / pääsylippu Joensuun kaupungin 50-vuotisessa juhlassa 30.11.1898
Kutsu : Fredrik Wilhelm Olsoni ja Lydia Wahlberg
Helsinki
Kutsu Fredrik Wilhelm Olsonin ja Lydia Wahlbergin vihkiäisiin.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Olsoni-suku
Halfdan Smithin käyntikortti ja osanotto. Joensuulainen kauppias ja sahanomistaja Carl Johan (Janne) Cederberg kuoli äkillisesti vuonna 1908 lomaillessaan Hanna-puolisonsa (Johanna Selina Parviainen) kanssa Pariisissa. Ruumis kuljetettiin takaisin Suomeen ja Joensuuhun.
Kertomus Pohjois-Karjalan maanviljelysseuran vaikutuksesta vuonna 1899
maatalous
maanviljely
karjanhoito
puutarhanhoito
metsänhoito
käsityö
maatalousjärjestöt
Pohjois-Karjalan maanviljelysseura
Kuopion maanviljelysseura perustettiin vuonna 1861. Seuran toiminta-aluetta oli koko lääni mukaan lukien Karjala. Maanviljelijöiden kokouksia pidettiin vuorovuosin Savossa ja Karjalassa. Vuonna 1887 Pohjois-Karjalaan alettiin puuhata omaa seuraa. Täyden toimintansa Pohjois-Karjalan maanviljelysseura pääsi aloittamaan vuoden 1889 alusta. Vuoden 1899 vuosikertomuksen kirjoitti M. Siikala. Julkaisussa on lisäksi luvut: Toiminta maanviljelyksen hyväksi; Toiminta karjanhoidon ja meijeriliikkeen edistämiseksi / kirj. U. Brander; Puutarhanhoidon edistämiseksi / kirj. C. G. Brédenberg; Metsänhoidosta / kirj. H. V. Heikkilä; Toiminta käsityötaidon edistämiseksi / kirj. Alli Kansanen ja T. Pöyry. Kertomus sisältää myös ohjesäännöt eri neuvojille.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.05 KER
Huurinainen, Juho
Kutsu Juho Huurinaisen hautajaisiin.
Joensuun orpokodin kannatusyhdistyksen säännöt
orpokodit
lastenkodit
lapset
Joensuuhun perustettiin vuonna 1910 orpokoti. Sen toimintaa rahoitti samana vuonna perustettu Joensuun orpokodin kannatusyhdistys. Orpokodin ylläpito rahoitettiin mm. jäsenmaksuilla sekä vastaanottamalla vapaaehtoisten lahjoituksia. Orpokodin asioita hoiti viisijäseninen johtokunta, jonka valitsi kannatusyhdistys. Johtokunta päätti mm. orpokotiin otettavista lapsista. Käytännön tasolla orpokodin toiminnasta vastasi johtokunnan valitsema johtajatar. Kannatusyhdistyksen toiminta loppui rahavarojen puutteen vuoksi vuonna 1939. Yhdistys lakkautettiin samana vuonna.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 30-34: YLEINEN YHTEISKUNTATIEDE
Joensuun kirjapaino O.Y. (painopaikka)
Sortavala
Laatokan Karjala
museot
Sortavalassa toimineen Laatokan Karjalan museon kokoelma evakuoitiin sodan jaloista Suomen puolelle. Esineistö ehti olla useassa paikassa säilytyksessä. Iso osa esineistöstä päätyi Kansallismuseon kautta Pohjois-Karjalan museolle Joensuuhun vuonna 1950.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – Karjala-kansio
Hällström, Hilja
Kutsu Hilja Hällströmin hautajaisiin.
Lieksa
Rantalan koulu
tapahtumat
joulu
Lieksan kirjasto – Kauko ja Helvi Tanskasen kokoelma
Kutsu: Simo Hirvonen ja Ida Wilhelmina Koponen
Kutsu raatimies Simo Hirvosen ja Ida Wilhelmina Koposen vihkiäisiin Seurahuoneessa 23.8.1883.
kauppiaat
Parviainen, Idor
Ilmoitus kauppias Idor Parviaisen kuolemasta.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Olsoni-suku
Bror Berndt Höök (1834–1901) oli suomalainen kanavainsinööri. Hän toteutti mm. Kaltimon kanavahankkeen 1870-luvulla. Höök toimi myös Pielisjoen kanavien kaitsijana 1879–1889. Höök tunnettiin myös karhunkaatajana. Hän metsästi karhuja etupäässä Itä-Suomessa sekä Venäjän Karjalan puolella Ilomantsin takaisissa erämaissa.
ravintolat
laskut
hotellit
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 37.6 PÄIHDEPOLITIIKKA
teatteri
näytelmät
Joensuun Työväen Näyttämö
Joensuun Työväen Teatteri perustettiin 1902. Kaupungissa toimi tuohon aikaan kaksi teatteriryhmää: työväenyhdistyksen näytelmäseura ja Joensuun näytelmäseura. Työväen teatterin ensimmäiseksi johtajaksi valittiin Kaarlo Nissisen Kansanteatterista. Ensimmäinen ensi-ilta pidettiin 17.2.1912. Tuota päivää pidetään vakinaisen teatteritoiminnan alkamispäivänä kaupungissa. Joensuun Työväen Teatterin missiona oli kohottaa työväen sivistystasoa; työväenteattereiden ei haluttu olevan työväestön propagandakoneistoa. Vuonna 1948 työväen teatteri yhdistyi Joensuun teatterin kanssa ja syntyi Joensuun Kaupunginteatteri.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 77: TEATTERI
Kutsu Maria Waakanaisen hautajaisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Hiltunen-suku
Kertomus Sortavalan seminaarin toiminnasta lukuvuonna 1932-1933
opettajankoulutuslaitokset
Sortavalan seminaari
Karjala
Julkaisussa kerrotaan Sortavalan seminaarin toiminnasta lukuvuonna 1932-1933, joka oli seminaarin 53. toimintavuosi.
Jns:n seutukirjaston maakuntakokoelma – PKKO 38.405 KER
Sortavala ympäristöineen : Valamo : matkailuopas
Laatokka
Valamo
luostarit
luonto
matkailu
matkaoppaat
matkailukohteet
saaristot
vesiliikenne
Matkaoppaassa kerrotaan Pohjois-Laatokan alueista: Sortavalasta ympäristöineen, Laatokan saaristosta ja luonnosta sekä Valamosta. Oppaassa esitellään myös matkailureittiä sisämaahan.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 42.7 SOR
Suomen matkailuyhdistys
poliisi
yleinen järjestys
järjestyssäännöt
Sortavalan kaupunginvaltuuston hyväksymä kaupungin poliisijärjestys, jonka Viipurin läänin maaherra on päätöksellään 18.3.1937 vahvistanut noudatettavaksi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 35.7 SOR
Pääsylippu Joensuun Suomalaiseen seuraan (3)
Björklund, Minna
kuorot
J. L. Y:n sekakuoro
Varis, Onni
Sorasto, Untamo
Mielonen, Mikko
Kirkkokonsertin esiintyjälistalta löytyy seuraavia nimiä: J.L.Y:n sekakuoro johtajanaan Onni Varis, tohtori Untamo Sorasto ja lehtori Mikko Mielonen.
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle Joensuun kaupungin vuonna 1848. Väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi tiheään tahtiin Gyldénin asemakaavaa noudattaen. Vuonna 1948 kaupunki vietti 100-vuotisjuhlaansa. Kaupunginhallitus päätti kuitenkin, että juhlaa vietetään vasta seuraavana vuonna 1949. Juhlaohjelmasta löytyy sellaisia nimiä, kuten mus. luutnantti U. Kajova, kaupunginvaltuuston 2. varapuheenjohtaja Arvi Drockila, laulajatar Tii Niemelä, professori Oiva Soini, taiteilija Yrjö Jyrinkoski, Joensuun Naisvoimistelijat, pianotaiteilija Pentti Koskimies ja teatterinjohtaja Lauri Leino.
hevoset
urheilu
palkinnot
Keski-Karjalan hevosystäväinseura
Keski-Karjalan Hevosystäväinseura perustettiin Joensuussa syksyllä 1873. Se mm. järjesti kilpa-ajoja.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 79.15: HEVOSURHEILU, RATSASTUS
Keski-Karjalan hevosystäväseura
Kutsu : Carl Johan Cederberg ja Johanna Selina Parwiainen
sahat
Kutsu Carl Johan Cederbergin ja Johanna Selina Parwiaisen vihkiäisiin Joensuun sahalla. Carl Johan (Janne) Cederberg oli joensuulaisen liikemiehen, eli sahanomistaja Gustaf Cederbergin ("Suola-kusti") poika. Isä-Gustaf myi liiketoimintansa ja omaisuutensa (mm. Ukonlahden rannalla sijainneen Penttilän hovin kartanon) pojilleen Carlille ja Bernhardille vuonna 1875. Bernhardin kuoltua 36-vuotiaana vuonna 1886 Janne jatkoi ja kehitti sahatoimintaa.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Parviainen-suku
Konserttiohjelma Kööpenhaminassa pidetystä kansanlauluillasta 6.12.1919. Säestäjänä oli Selim Palmgren. Maikki Pakarinen-Järnefelt oli Joensuusta lähtöisin oleva oopperalaulaja. Hän oli syntynyt 26.8.1871 ja kuoli Turussa 4.7.1929. Hän oli naimisissa Selim Palmgrenin kanssa vuodesta 1910. Sitä ennen hän oli naimisissa säveltäjä Armas Järnefeltin kanssa 1893-1910, ja heille syntyi Eva-tytär 7.11.1901. Hän käytti myös nimeä Maikki Järnefelt-Palmgren. Maikki Pakarinen kävi Joensuun ruotsalaisen tyttökoulun, jonka jälkeen hän lähti opiskelemaan Helsingin musiikkiopistoon (nyk. Sibelius-Akatemia) vuonna 1887. Taiteilijauransa aikana hän piti lukuisia konsertteja ympäri Eurooppaa. Hän oli Suomen ensimmäisiä merkittäviä laulutaiteilijoita, jotka lähtivät tavallisen kansan keskuudesta, ei säätyläisperheestä. Vuosina 1907-1910 hän asui ja opiskeli laulua Italiassa, jossa käytti italialaista nimeä Maria Campoferro. (Lähdeteos: Kouvulehto, Marja-Liisa: Maikki Järnefelt-Palmgren)
Kutsu : Jenny Rudbäck ja A. V. (?) Åkerblom
Kutsu Jenny Rudbäckin ja A. V. (?) Åkerblomin vihkiäisiin.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- ja SUKUHISTORIA – Sijainti: Hääkutsut
Karjalan ääni — Sibeliuksen musiikkia maaseudulle
pianistit
Mäkinen, Väinö
Sisältää konserttiohjelman ja artikkeleita pianisti Väinö Mäkisen konserteista ja Sibeliuksen musiikista. Väinö Mäkinen oli Sortavalan Myllykylän opettajan ja tehtailijan Eero Mäkisen poika.
W.P.K:n miehistölle myönnetyt kunniamerkit
palotoimi
vapaapalokunnat
palomiehet
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 35: HALLINTO
Ilomantsi
Ilmoitus Beda Maria Kockin (o.s. Parviainen) kuolemasta.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA
Vehanen, Kosti
Antti, Aune
Pianisti Kosti Vehanen (1887—1957) tuli tunnetuksi monien laulajien herkkänä ja taitavana säestäjänä. Yksi näistä oli Aune Antti (1901—1983).
Kutsu Olga Gråsténin ja K. Judinin vihkiäisiin.
käsityöt
kirjanmerkit
Hällström, Emilia
Joensuun seutukirjastolle on päätynyt aineistoa Emilia Hällströmiin (1860—1941) liittyen. Oheinen kirjanmerkki on löytynyt Emilialle kuuluneen kirjan välistä. Ei ole täyttä varmuutta, onko se Emilian itse valmistama. Emilia oli yksi piirilääkäri Henrik Hällströmin (1919—1905) neljästä tyttärestä: Emilia, Sofia Julia (1851—1917), Elin Carolina (1857—1894) ja Hilja Lovisa (1861—1900). Sisaruksista Emilia ja Julia olivat vahvasti mukana monenlaisessa hyväntekeväisyystyössä. Emilian kerrotaan olleen syvästi uskonnollinen, hieman jäykkä ja varautunut mutta herkkä. Sisarukset mm. ylläpitivät yksityiskoulua useaan otteeseen vuosien 1876—1893 aikana. Emilia toimi valmistavan koulun ja tyttökoulun käsityönopettaja. Julia ja Emilia toimivat vahvasti myös vuonna 1903 perustetussa Jns:n NNKY:ssä ja paikallisessa lähetysyhdistyksessä.
Joensuun kaupunginvaltuuston kokous 28.1.1949, liite
kaupunginvaltuustot
kokoukset
Joensuun kaupunginvaltuuston varsinainen kokous istuntohuoneessa kaupungintalossa perjantaina 28 p:nä tammikuuta 1949 klo 19. Kokouksen esityslistalla oli mm. poliisilaitoksen määrärahat, Savon Työlaitoksen edustajan vaali, kunnallisvero ja sähkölaitoksen tariffi.
Ilmoitus Gustaf Alexander Bomanin kuolemasta.
Juuka
vuosipäivät
Kutsu Karolina ja Lauri Tuhkasen vuosipäiväjuhlaan.
Kutsu Edith Nygrénin ja H. A. Holmströmin vihkiäisiin.
kansalaissota
Vapaussoturien huoltosäätiö
Kansalaissodan päättymisen maakunnallinen 40-vuotisjuhla järjestettiin 15.5.1958. Ohjelmassa oli mm. seppeleiden lasku ja paraati. Esiintyjälistalta löytyy seuraavia nimiä: kansanedustaja Raino Hallberg (tervehdyssanat), Joensuun Mieslaulajat johtajanaan Ilmari Harju sekä Varuskunnan soittokunta. Paikalla olivat myös jääkärikenraalim. E. Raappana, jääkärieversti A. R. Sainio ja jääkärikenraali L. Oesch. Hartauden piti rovasti Antti Kukkonen ja puheen invalideille kapteeni Ossian Lavola.
Pohjois-Karjalan Hevosjalostusliiton kertomus vuodelta 1915
kotieläinjalostus
kantakirja
hevonen
hevostalous
Pohjois-Karjalan Hevosjalostusliitto
Vuosikertomus Pohjois-Karjalan Hevosjalostusliiton toimintavuodelta 1915. Vuonna 1915 liittoon kuului 16 yhdistystä. Puheenjohtajana toimi kauppias Eino Pakarinen Joensuusta.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.405 POH