Mattisenlahden nuorisoseuran kirjaston ohje
Liperi
Mattisenlahti
kirjastot
nuorisoseurat
Mattisenlahden nuorisoseuran kirjasto
säännöt
1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa kirjastoja ylläpitivät erilaiset järjestöt, myös nuorisoseurat. Vuonna 1902 Pohjois-Karjalan Nuorisoseuralla oli 40 haaraosastoa, joista 16:lla oli kirjastot. Liperin Mattisenlahden nuorisoseura oli yksi näistä. He pitivät vuosien ajan lainakirjastoa kansakoululla. Vuonna 1915 kirjastossa oli lähes 500 nidettä. Mattisenlahden nuorisoseuran kirjaston kokoelma sijaitsee nykyään Liperin kirjastossa tutkimuskäytössä. Lähde: Järvelin, Ilmi: Kirjastoliikkeen vaiheita Pohjois-Karjalassa vv. 1850-1930 Pakarinen, Pekka: Suur-Liperistä leipäpitäjäksi
Jukolan osuuskauppa : vuosikertomus kahdenneltatoista toimivuodelta 1924
Nurmes
osuustoiminta
osuusliikkeet
toimintakertomukset
Jukolan osuuskauppa
Nurmeksessa Jukolan osuuskaupan juuret ovat osuustoimintaliikkeessä. Osuuskaupan ensimmäiset säännöt hyväksyttiin ja kuvernöörin vahvistus niille saatiin 25.11.1909. Kauppatoiminta sai myös alkunsa. Meijerin osuuskunnan kokouksessa 20.2.1912 tehtiin päätös, että Nurmeksen meijerin omistamissa tiloissa Koistisen kauppatalossa alettiin myydä osuustoimintalain puitteissa maamiehen tarvikkeita. Jukolan osuuskauppa osti meijeriltä liikkeensä päämyymälänä ja konttorina olleen rakennuksen maa-alueineen 25.11.1916. Lähde: Tikka, Vilho: Jukolan Osuuskauppa 100. 2013.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 69.405 JUK
Kutsu : William Wallenius ja Elli Cederberg
Joensuu
kutsukortit
häät
sahat
Kutsu varatuomari William Walleniuksen ja Elli (Elin Kristina) Cederbergin vihkiäisiin Joensuun sahalla 27.8.1894.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Hääkutsut
Pohjois-Karjalan Nuorisoseuran vuosikertomus vuodelta 1908
Pohjois-Karjala
Pohjois-Karjalan Nuorisoseura
Pohjois-Karjalan Nuorisoseura katsotaan perustetuksi 1.5.1894, jolloin seuran säännöt saivat senaatilta hyväksyvän allekirjoituksen. Sitä ennenkin nuorisoseuratoimintaa oli maakunnassa, vanhimmat nuorisoseurat olivat Nurmeksessa, Kiteellä, Värtsilässä ja Rääkkylässä. Myös Joensuuhun oli perustettu nuorisoseura vuonna 1891, jonka jatkoa Pohjois-Karjalan Nuoriseura oli. Toimintaa ei kuitenkaan ensimmäisenä neljänä vuonna paljon ollut. Uusi jakso alkoi 1898, jolloin valittiin uusi johtokunta ja seuran toiminta elpyi. Myös uusia seuroja perustettiin ympäri maakuntaa.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.705 POH
Kutsu : Aada Parviainen ja Oskar Sylvin
Pekkala
Kutsu Aada Parviaisen ja filosofian maisteri Oskar Sylvinin vihkiäisiin Pekkalassa 2.8.1894. Aada oli kauppaneuvos, laivanvarustaja ja sahateollisuusmies Petter Parviaisen (1824–92) tyttären Catharina Wilhelminan tytär.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Parviainen-suku
henkilöt
hautajaiset
Kiiski, Heikki
Kutsu Heikki Kiiskin hautajaisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Olsoni-suku
Joensuun seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
Hamina
Kutsu konsuli William Siparin hautajaisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Digitoidut
Hautajaiskutsu : asessori Carl August Malmberg
Kuopio
Kutsu asessori Carl August Malmbergin hautajaisiin.
Lieksa
Rantala
käsiohjelmat
konsertit
Lieksan kirjasto – Kauko ja Helvi Tanskasen kokoelma
Kertomus Pohjois-Karjalan Kotiteollisuusyhdistyksen toiminnasta v. 1914
kotiteollisuus
käsityöt
käsiteollisuus
kotiteollisuusoppilaitokset
järjestöt
Vuosi 1914 oli Pohjois-Karjalan Kotiteollisuusyhdistyksen kuudes toimintavuosi. Pohjois-Karjalan Kotiteollisuusyhdistys perustettiin 29.3.1909. Kokouksessa hyväksyttiin säännöt, joiden mukaan yhdistys tuli olemaan Pohjois-Karjalan Maanviljelysseuran alaosastona. Ensimmäiseen johtokuntaan kuuluivat rouvat Augusta Laine ja Aino Paatero, opettajat Siiri Brander, S. Ryynänen, K. A. Westerlund ja F. V. Terä sekä maanviljelysseuran valitsemina rouva Olga Reinola ja opettaja Konrad Heino. Puheenjohtajaksi valittiin Augusta Laine, myöhemmin talousneuvos, joka toimi puheenjohtajana 1909-1948. Perustavassa kokouksessa laaditut säännöt uusittiin vuonna 1919. Näiden sääntöjen perusteella yhdistyksestä tuli täysin itsenäinen ja se hyväksyttiin yhdistysrekisteriin 22.1.1922.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 65.05 KER
Parviainen, Maria
Kutsu Maria Parviaisen hautajaisiin.
Kutsu : Alli Cederberg ja Yrjö Björklund
Yrjö Björklund oli apteekkari ja Alli (Alina) Cederberg oli kauppias Cederbergin sisar. Cederbergit ja Björklundit (myöh. Koivulat) olivat merkittäviä sukuja Joensuussa. Jakob Gustav Cederberg (1823–1875) on yksi Joensuun historian suurmiehistä, joka parhaimpina päivinään muun liiketoiminnan ohella omisti niin Penttilän, Karsikon kuin Pekkalankin sahat. Björklundin suvussa taas oli useampikin kultaseppä.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Cederberg-suku
Pohjois-Karjalan museo–Joensuun seutukirjasto
musiikki
Käsiohjelma Kim Borgin konserttiin. Konserttia säesti Pentti Koskimies.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 78: MUSIIKKI
Hautajaiskutsu : Anders Samuel Kiljander
Valkjärvi
Ilmoitus Valkjärven seurakunnan kirkkoherra rovasti Anders Samuel Kiljanderin kuolemasta.
Sortavala
Laatokan Karjala
museot
Sortavalassa toimineen Laatokan Karjalan museon kokoelma evakuoitiin sodan jaloista Suomen puolelle. Esineistö ehti olla useassa paikassa säilytyksessä. Iso osa esineistöstä päätyi Kansallismuseon kautta Pohjois-Karjalan museolle Joensuuhun vuonna 1950.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – Karjala-kansio
Parviainen, Ella
Kutsu Ella Parviaisen hautajaisiin 26.8.1896.
Hautajaiskutsu : Leena ja Alfred Silfwerbergin poika
Kutsu Leena ja Alfred Silfwerbergin pojan hautajaisiin.
Jns:n seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
Konserttiohjelma : Sibeliuksen juhlavuoden konsertti
Kutsu Rudolf Nysténin hautajaisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Nystén-suku
Kutsu Mikael Homanin ja Elin Falkenbergin vihkiäisiin.
Kohtavaara
Koli
Kitee
evankelis-luterilainen kirkko
tapahtumat
kuorot
Suomalainen seura
Joensuun suomalainen seura oli osa 1800- ja 1900 -lukujen vaihteen suomalaisuusaatetta. Myös Joensuussa oli tuolloin ruotsinkielinen yläluokka ja sivistyneistö. Suomalaisen seuran tarkoituksena oli --- "edistää Suomen kielen käyttämistä sekä seura- että perhe-elämässä. Seura kokee myöskin voimiensa mukaan tasoittaa sitä jyrkkää, ikävätä sääty-eroitusta, joka meidän oloissamme vielä jakaa yhteiskunnan eri kerrokset niin useaan piiriin ja joka aina on huomattu olevan haitaksi kaikelle todelliselle edistymiselle." Jäsenmaksulistasta löytyy mm. seuraavia nimiä: Alopaeus, Bergholm, Björklund, Cannelin, af Enehjelm, Fabritius, Hirvonen, Neppenström, Nystén, Olsoni, Pakarinen, Parviainen, Petrelius, Paqvalen, Suihko, Uimonen, Walle, Watanen.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 06.5-06.8: KOKOUKSET
Kutsu Thor Kockin hautajaisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA
laulajat
Järnefelt, Maikki
Konserttiohjelma on Maikki Järnefeltin Berliinissä 5.2.1900 pitämästä lauluillasta, jonka säestäjänä oli hänen vanha ystävänsä Ferruccio Busoni. Maikki Pakarinen-Järnefelt oli Joensuusta lähtöisin oleva oopperalaulaja. Hän oli syntynyt 26.8.1871 ja kuoli Turussa 4.7.1929. Hän oli naimisissa Selim Palmgrenin kanssa vuodesta 1910. Sitä ennen hän oli naimisissa säveltäjä Armas Järnefeltin kanssa 1893-1910, ja heille syntyi Eva-tytär 7.11.1901. Hän käytti myös nimeä Maikki Järnefelt-Palmgren. Maikki Pakarinen kävi Joensuun ruotsalaisen tyttökoulun, jonka jälkeen hän lähti opiskelemaan Helsingin musiikkiopistoon (nyk. Sibelius-Akatemia) vuonna 1887. Taiteilijauransa aikana hän piti lukuisia konsertteja ympäri Eurooppaa. Hän oli Suomen ensimmäisiä merkittäviä laulutaiteilijoita, jotka lähtivät tavallisen kansan keskuudesta, ei säätyläisperheestä. Vuosina 1907-1910 hän asui ja opiskeli laulua Italiassa, jossa käytti italialaista nimeä Maria Campoferro. Vuosina 1921-1926 hän asui Pohjois-Amerikassa Selim Palmgrenin kanssa ja konsertoi myös siellä. (Lähdeteos: Kouvulehto, Marja-Liisa: Maikki Järnefelt-Palmgren)
Lastentyöhuoneen kannatusyhdistyksen säännöt
köyhäinhoito
lapset
Joensuun lastentyöhuoneen ylläpito oli vapaaehtoisten varassa. Sitä pidettiin yllä yhdistyksen jäsenmaksuilla ja muuten kerätyillä varoilla. Työhuoneen tarkoitus oli ---"hankkia Joensuun kuntaan kuuluvain köyhäin wahempain lapsille, jotka muuten ehkä kerjäisiwät, työtä ja kohtuullista rawintoa siihen aikaan wuodesta, jolloin työmiehet eiwät woi riittäwästi ansaita perheensä elättämiseksi." Kerjääminen oli kaupungissa kielletty, mutta sitä kuitenkin harjoitettiin. Kerjäävien lasten määrä vaihteli eri vuosina.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 37: SOSIAALIPOLITIIKKA
Joensuun kirjapaino
Kihlajaiskortti : Anna Enwald ja Axel Argillander
kihlaus
kortit
Ilmoitus Anna Enwaldin ja Axel Argillanderin kihlauksesta.
Säännöt Rauhanyhdistykselle Joensuun kaupungissa
Rauhanyhdistys
Joensuun Rauhanyhdistyksen tarkoitus oli --- "perustaa ja rakentaa rauhaa, raittiutta, siweyttä etenkin paheissa eläwien turmeltuneiden yhteiskuntalaisten auttamiseksi sekä turwattomia turwaamaan ja paheita warjelemaan hywällä waarinottamisella, neuwolla ja opetuksella, ystäwällisellä kanssapuheella, työn hankkimisella ja awulla."
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 30-34: YLEINEN YHTEISKUNTATIEDE
Pohjois-Karjalan kirjapaino O. Y.
juhlavuodet
juhlat
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle kaupungin vuonna 1848. Väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi tiheään tahtiin Gyldénin asemakaavaa noudattaen. Vuonna 1948 kaupunki vietti 100-vuotisjuhlaansa. Kaupunginhallitus päätti kuitenkin, että juhlaa vietetään vasta seuraavana vuonna 1949. Juhlaohjelmasta löytyy mm. sellaisia esiintyjänimiä, kuten mus. luutnantti U. Kajova, kaupunginvaltuuston 2. varapuheenjohtaja Arvi Drockila, laulajatar Tii Niemelä, professori Oiva Soini, taiteilija Yrjö Jyrinkoski, pianotaiteilija Pentti Koskimies, teatterinjohtaja Lauri Leino, kaupunginjohtajan varamies Y. A. Kankaanrinta, Joensuun Naisvoimistelijat, Kataja, Yritys, Suomen Shakkiliitto, Taiteenystävät, Kalevaiset, Palloseura, Pallo-Toverit, Varuskunnan soittokunta, Joensuun Mieslaulajat, Pohjois-Karjalan Kotiteollisuusyhdistys, Joensuun Verkkopalloseura, Joensuun Uimaseura, Kaupunginteatteri sekä juhlien järjestelyvastaavana Ilkka Koivula.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 9: HISTORIA
Konserttiohjelma: Joensuun musiikkiyhdistys (1)
Joensuun musiikkiyhdistys
Joensuun musiikkiyhdistyksen 25-vuotisjuhlakonsertissa esiintyi Joensuun musiikkiyhdistyksen mieskuoro. Konsertissa solistina oli neiti Irma Salmela (viulu) säestäjänään kapellimestari Aarne Rytkönen. Konserttia johtivat Lauri Kumpulainen ja Onni Varis.
jäsenet
Suomalaisuuden liitto
Reijonen, Aino
Suomalaisuuden Liitto on perustettu Johannes Linnankosken aloitteesta J.V. Snellmanin syntymän satavuotispäivänä 12.5.1906. Suomalaisuuden Liiton perinteisenä tehtävänä on herättää ja vahvistaa kansallista tietoutta ja ajattelutapaa, sekä kaikin tavoin edistää suomalaista, erityisesti suomenkielistä kulttuuria. Puoluepolitikointi oli liitossa alun alkaen pannaan julistettu. Liiton ensimmäiseen hallitukseen kuului edustajia kaikista suomenkielisistä puolueista. Suomalaisuuden liiton Joensuun haaraosaston jäsenkirjassa vuodelta 1906 on myös otteita liiton säännöistä.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 06.5-06.8 KOKOUKSET
teatteri
näytelmät
Svärd, Henrietta
Neiti Svärdin talo sijaitsi Kauppa- ja Suvantokadun kulmassa. Se oli kapunkilaisten kohtaamispaikka, jossa järjestettiin ohjelmallisia iltahuveja ja konsertteja. Ravintolaa emännöi vuosia kaupungin kulttuurielämän alullepanija ja ylläpitäjä Andrietta (tai Andriette, Henrietta) Svärd. Kaupunkilaiset kutsuivat häntä nimellä Neissyt; samoin Seurahuoneesta puhuttiin "neissyenä". Tämä lempi- tai pilkkanimi saattoi viitata myös bordellitoimintaan, jota Seurahuoneella mahdollisesti harrastettiin. Andrietta esiintyi itsekin mielellään Iltahuvien näytelmissä, usein miesten roolissa. Tästäkin syystä hän oli kaupungissa keskustelua herättävä värikäs hahmo. Jeppe Niilonpoika on tanskalais-norjalaisen näytelmäkirjailija-historioitsija Ludvig Holbergin näytelmä viinaanmenevästä Jepestä. Tästä näytelmästä on peräisin suomen kieleen tarttunut fraasi miksi Jeppe juo?
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 77: TEATTERI
Joensuun yhteiskoulu : kertomus lukuvuosilta 1917-1918, 1918-1919
koulut
lukiot
Joensuun yhteiskoulu
kansalaissota
historia
Vuosikertomus sisältää lukukaudet 1917-1918 ja 1918-1919. Näihin vuosiin sisältyi 1. maailmansota sekä Suomen kansalaisssota, jotka vaikuttivat myös Joensuun yhteiskoulun toimintaan. Yhteiskoulun oppilaita ilmoittautui joukoittain Joensuun Suojeluskuntaan. Koulutyö kävi välillä mahdottomaksi, koska oppilaita ilmoittautui myös rintamalle. Myös opettajat osallistuivat armeijan toimintaan. Koulu lakkautettiin kokonaan 22.2.1918 ja luovutettiin kasarmiksi Karjalan Ratsujääkärirykmentille. Kansalaissota loppui 15.5.1918. Koulutyö koulussa pääsi jatkumaan.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.5205 JOE
Kontioniemen parantolan vuosikertomus 1933
Kontiolahti
Kontioniemi
sairaalat
parantolat
Kontioniemen parantola
tartuntataudit
henkilöstö
toiminta
Elokuussa 1930 käyttöönvihityn Kontioniemen parantolan vuosikertomus vuodelta 1933
Joensuun pääkirjaston maakuntakokoelma – PKKO 59.2205 KON
Walamo : opas ja kartta matkailijoita varten = vägvisare och karta för turister = a short handbook and an annexed map for travellers = ein kurzer Führer mit der Karte über die Umgegend
Karjala
ortodoksinen kirkko
luostarit
Valamon luostari
Laatokka
matkaoppaat
matkailukohteet
Valamon luostari kuului 1900-luvun alussa Suomen kreikkalais-katoliseen kirkkokuntaan. Se sijaitsee saariryhmällä Laatokassa noin 40 km Sortavalasta. Sinne on voinut tehdä laivamatkoja ja tutustua luostarin elämään ja majoittua luostarin vieressä sijaitsevaan hotelliin. Matkaoppaassa on kartta luostarin saarista.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 42.7 WAL
Luostarin johtokunta
Joensuun kaupungin lihantarkastuksen ohjesääntö
terveys
Lihanmyyntiä alettiin Joensuussa tarkemmin valvoa vuoden 1905 jälkeen. Kaupunki yritti järjestää lihantarkastuksen järjestämistä jo vuonna 1899, mutta vielä vuonna 1907 senaatti hylkäsi ohjesäännöt puuttellisina. Vastustajina ja valittajina olivat torikauppiaat ja teurastajat. Tarkastuksista koituvat kulut koettiin turhan suuriksi. Myös lahtihuonetta torikauppiaat pitivät herrojen keksintönä. Teurashuonetta varten alettiin kerätä viinavoittovaroja jo 1903 mutta vasta 1913 laitos päätettiin rakentaa Pielisjoen ja Kurapuron väliselle niemelle.
Vokkola
Kutsu Aina Starkin ja Gustaf Enwaldin vihkiäisiin.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Hääkutsut
Tolvajärvi
Valamo
Pielisjoki
Ilomantsi
Koitajoki
matkailu
luontokohteet
nähtävyydet
laivaliikenne
kulkuneuvot
aikataulut
Matkailuesite Punkaharjulta Tolvajärven ja Joensuun, Kolin ja Koitereen ja Koitajoen kautta Ouluun, Oulujokeen ja Petsamoon. Esitellään matkailureittejä ja kulkuneuvoja. Esitteen teksti on myös englanniksi ja saksaksi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 42.76
Joensuun kaupungin retkeilylautakunta
fi de en
Kutsu : kamreeri Elis Weckström ja Aina Parviainen
Kutsu kamreeri Elis Weckströmin ja Aina Parviaisen vihkiäisiin.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Parviainen-suku
Kertomus Savo-Karjalan Osuusteurastamon r. l. toiminnasta vuonna 1938
teurastamot
osuuskunnat
Savo-Karjalan Osuusteurastamo
Kuopion Karjanmyyntiosuuskunta r. l. oli Savo-Karjalan Osuusteurastamon edeltäjä. Vuonna 1937 Kuopion Karjanmyyntiosuuskunta osti Karjaosuuskunta Oivan Joensuun lähellä olevan maakiinteistön. Näiden yhteen sulautuminen katsottiin tapahtuneeksi. Tässä yhteydessä osuuskunta sai nimekseen Savo-Karjalan Osuusteurastamo r. l. Sen toiminta-alue käsitti Pohjois-Savon, Pohjois-Karjalan, Kainuun ja vuoteen 1939 asti Laatokan Karjalan.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.705 SAV
Joulujumalanpalvelus Lieksan kirkossa 1978
jumalanpalvelus
Rantalan koulu
Merilän koulu
joulu
Kutsu Maria Amalia Tavastin hautajaisiin.
Konserttiohjelma : Naëma Nybergh-Paasonen
Nybergh-Paasonen, Naëma
kirjanmerkit
Hällström, Emilia
Joensuun seutukirjastolle on päätynyt aineistoa Emilia Hällströmiin (1860—1941) liittyen. Oheinen pienpainate löytyi Emilialle kuuluneen Koraali-virsikirjan (1896) välistä. Kirjasta löytyy Emilian nimi ja päiväys 21.3.1898. Kirjasta on digitoitu vain kansi sekä nimiösivut. Emilia oli yksi piirilääkäri Henrik Hällströmin neljästä tyttärestä: Emilia, Sofia Julia (1851—1917), Elin Carolina (1857—1894) ja Hilja Lovisa (1861—1900). Sisaruksista Emilia ja Julia olivat vahvasti mukana monenlaisessa hyväntekeväisyystyössä. Emilian kerrotaan olleen syvästi uskonnollinen, hieman jäykkä ja varautunut mutta herkkä. Sisarukset mm. ylläpitivät kaupungissa yksityiskoulua useaan otteeseen vuosien 1876—1893 aikana. Emilia toimi Joensuun valmistavan koulun ja tyttökoulun käsityönopettaja. Julia ja Emilia toimivat vahvasti myös vuonna 1903 perustetussa Joensuun NNKY:ssä ja paikallisessa lähetysyhdistyksessä.
Konserttiohjelma : Joensuun Mieslaulajat (3)
Joensuun mieslaulajat
Joensuun Mieskuoro sai alkunsa vuonna 1908 perustetun Joensuun Musiikkiyhdistyksen suojissa. Kuoron toiminta on jatkunut eri syistä katkonaisena, mutta se on aina herätelty uudelleen henkiin. Nykyinen Joensuun Mieslaulajat ry. laskee perustamisajankohdakseen vuoden 1911, jolloin Musiikkiyhdistyksen kuoro alkoi pitää säännöllisiä harjoituksiaan. 27.4.1973 konserttia johti Pentti Keinonen. Konsertissa esiintyivät Osmo Kaasinen, Aimo Leppänen ja Kari Sirén.
Kutsu : Suomalaisen puolueen illallinen 1909
politiikka
puolueet
Suomalainen puolue (myös vanhasuomalaiset, "suomettarelaiset") oli yksi Suomen pääpuolueista autonomian aikana. Puolueen oppi-isä oli kansallisfilosofi J. V. Snellman (1806–1881). Fennomanian pohjalta syntyneen puolueen ideologisena perustana olivat sosiaalireformismi ja konservatiivisuus sekä suomenmielisyys ja yhtenäisen kansakunnan luominen. Suomalainen puolue syntyi kieliriidan myötä 1860– ja 1870-luvuilla. Puolue lakkasi toimimasta vuoden 1918 lopulla sen jäsenten siirryttyä pääasiassa kokoomuspuolueeseen.
Joensuun Kirjapaino osakeyhtiö
Käsiohjelma Jorma Huttusen konserttiin. Säestää Antti Aarnela.
Rauman ja Itä-Suomen Seminaarin Towerikunnan Juhlailta 1946
Itä-Suomen seminaari
Itä-Suomen seminaarien toverikunta
raittius
Pielisen museo
Lieksa-Pielisjärvi-seura
Lieksan opaskerho ry
Lieksan Matkailu Oy