valokuvat
Lapinlahti
sisällissodat
kansalaissota
valkokaartit
valkoiset (kansalaissota)
1918
sotilaat
henkilöt
Nevalainen, Heikki
Kuva otettu mahdollisesti Kuopion kasarmilla. Kuvassa on valkoisten puolella taistelleita sotilaita. Seisomassa toinen vasemmalta ylärivissä Heikki Nevalainen Lapinlahdelta.
Lapinlahden kunnankirjasto
Anninpolku
Malm, Helga
Kola, Oiva
Kyrö, Jussi
Jomppanen, Erkki
Grönlund, Ilmari
Karvonen, Eemeli
Malm, Matti
Malm, Antti
kunnallispoliitikot
kunnallisneuvokset
liikennöitsijät
metsänhoitajat
1960-luku
Erkki Jomppanen, Oiva Kola ja Jussi Kyrö kulkivat ahkerasti ministerivierailuilla Helsingissä. Lähetystön matkojen tarkoituksena oli rahoituksen hankkiminen julkista rakentamista varten. Matkoilla sattui myös kommelluksia, joista on jäänyt juttuja elämään. Eräs sellainen oli hevosen osto ja kuinka siitä selvittiin. Kunnallisvaikuttajien lisäksi Inarissa oli myös muita vaikuttajia eri sektoreilla. Ilmari Grönlund toimi metsäpäällikkönä ja siinä sivussa hoiteli muitakin asioita. Sota-aikana Pennasen joukot tarvitsivat huoltoajoja Luttojoen yli. Tavaroiden kuljetuksesta vastasivat paikaliset miehet. Eräälle tällaiselle reissulle mukaan lähtivät Grönlund ja Karvonen. Tällä reissulla Grönlund ylennettiin erikoisen tapahtuman kautta vänrikiksi. Usko muistelee myös kanssakäymistään Helga Malmin kanssa. Henkilöiden välit olivat varautuneet ja kaikenlaisia sattumuksia tapahtuikin. Tällä kertaa huutokaupassa.
Luostarinen, Usko August
Vaattovaara, Merja
Aikio, Sammeli Aleksanteri (Laulu-Sammeli)
Mansikka-Aho, Vilho
Vallihautojen kaivutyöt Saarijärven kirkonkylässä 1915-16
Hänninen, Eeti
Keuruun kaupunginkirjasto
Valmistuksia keisari Aleksanteri I:sen matkaa varten Kajaaniin elokuussa 1819
Kajaani
historia
paikallishistoria
1800-luku
Aleksanteri I
vierailut
Ennen Aleksanteri I:n vierailua Kajaanissa kesällä 1819 valmisteltiin hänen saapumistaan huolella. Oulun läänin silloinen maaherra Samuel von Born vaati kirjeellä kruununvouti Daniel Elfvingiltä, että hänen majesteetilleen on varattava vähintään 100 hevosta. Hevosten tuli olla parhaimpia, hyvätapaisimpia, säyseitä ja voimakkaita. Myös keisarin käyttämät tiet tuli valmistella hyvään kuntoon, sekä rakennettava Vuolijoelle venelaituri. Kirjeen johdosta kruununvouti Elfving julkaisi kuulutuksen kirkossa, jossa hän määräsi, mistä taloista oli lähetettävä minkäkin verran hevosia. Kuulutuksessa myös uhattiin sakoilla kaikkia, jotka laiminlöisivät keisarin vierailun valmisteluita. kajaaninjoen yli rakennettu silta kunnostettiin ja sen kaidepuut maalattiin punamaalilla. Ämmänkoskelle tehtiin laituri keisarin maallenousua varten, ja linnan raunioille rakennettiin parveke, jonne noustiin kiviportaita pitkin. Pappilasta keisarille varattiin asunto ja hänelle valmistettiin päivällinen. Keisarin käynnin johdosta sai Kajaanin silloinen pormestari Carl Georg Flander kollegiasessorin arvon.
Enwald, Gustaf
Aleksanteri I:n Kajaanin-vierailusta kertoo myös artikkeli http://digi.kirjastot.fi/items/show/125962.
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2006
Laitila, Simo
Valo-optista mittausta suorittamassa Erkki Huotari 1967
Keitele
tietyöt
Paananen, Wellamo
Keiteleellä suoritettu tiesuunnitelmaan kuuluvaa ns. valo-optista mittausta. Insinöörioppilas Erkki Huotari. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 7.7.1967.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
Koppelo
Veskoniemi
Inarijärvi
Jääsaari
Moossinanselkä
Kaskamosaari
Vastusjärvi
Kaamanen
Kiviniemi, Lauri
Kiviniemi, Esa
Kiviniemi, Aleksi
Puolakka, Juho Kasper (Kasperi)
Ropponen, Kyllikki
luonnonilmiöt
yliluonnolliset olennot
paranormaalit ilmiöt
"Akat ne tieltä pallaa, mutta pallaa ne joskus miehetkin", totesi Lauri Kiviniemi, kun outo valoilmiö palautti Jääsaaren kämpälle matkalla olleet miehet takaisin kotiin. Moossinanselältä oli ilmestynyt traktorin eteen valopallo, jonka kaikki kyydissä olleet miehet olivat yhtäaikaa huomanneet. Ilmiötä oli porukassa ihmetelty, mutta matkaa oli päätetty jatkaa. "Tämä ei ole oikia homma", olivat miehet todenneet, kun ilmiö oli pysäyttänyt heidän toistamiseen. Jääsaaren kämpällä miehiä odotellut Kasperi Puolakka oli lähtenyt seuraavana päivänä katsomaan, missä matkalaiset viipyvät, ja hän oli havainnut valtavan railon jäässä. "Valoilmiö pelasti meidät varmalta kuolemalta", toteaa Erkki Kyrö muistellessaan 50 vuoden takaisia tapahtumia. Tapahtumasta oli kirjoitettu mm. Seura-lehdessä ja paikalla oli käynyt myös tutkijoita, mutta he eivät olleet löytäneet mitään ihmeellistä tapahtumapaikalta.
Kyrö, Erkki Topi Johannes
Joensuu
kirjastot
Keldan, Anton Gustaf
Heti Joensuun kaupungin perustamisen jälkeen oli alkanut syntyä ajatus yleisen lainakirjaston perustamiseksi. Joensuun kirjastohistoria lähti kehittymään kauppakonttoristi Anton Gustaf Keldanin (1834—1899) ansiosta: hän ryhtyi varsinaisen yleisen kirjaston puuhamieheksi. Kauppiaiden lahjoitusrahojen turvin saatiin hankittua ensimmäinen kokoelma kirjoja. Ne oli suunnattu ensisijaisesti sunnuntaikoulun varattomille oppilaille. Torikadulla Mustosen talossa sijainnut kirjasto aukeni vuonna 1862.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Valokuvat - Joensuu
toinen maailmansota
evakot
Pelastusarmeija
päiväkodit
Gävlenlinna
Joensuun Papinkadulla sijaitseva Gävlenlinna on kaupungin vanhin päiväkoti. Rakennuksessa on toiminut 1970-luvulla myös sokeritautineuvola.
rakennukset
Granskog, Vilhelm
Joensuun lainakirjasto toimi 1800- ja 1900-lukujen taitteessa Raittusseuran salissa, eli raittiusmies Vilhelm Granskogin talossa.
Kontiolahti
Höytiäinen
Pyhäselkä
järvenlasku
kanavat
Höytiäisen järvenlasku oli aikanaan pienimuotoinen katastrofi. Pyhäselkään alettiin kaivaa kanavaa vuonna 1854. Tarkoituksena oli saada lisää viljelysmaata ja niin kyllä saatiinkin, totta vie. Syksyllä 1859 hiekkamaalle kaivettu pato alkoi vuotaa. Ensimmäisen päivän aikana järven pinta laski 20 senttimetriä mutta huima lopputulos oli yli 9 metriä. Valloilleen päässyt vesi vei mukanaan tukun rakennuksia ja katkoi puita.
Laine, Johannes (valokuvaaja)
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto Valokuvat - Pohjois-Karjala
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Valokuvat - Pohjois-Karjala
Höytiäisen järvenlasku oli aikanaan pienimuotoinen katastrofi. Pyhäselkään alettiin kaivaa kanavaa vuonna 1854. Tarkoituksena oli saada lisää viljelysmaata. Hiekkamaalle kaivettu pato alkoi ensin vuotaa pikkuhiljaa. Ensimmäisen päivän aikana järven pinta laski 20 senttimetriä mutta huima lopputulos oli yli 9 metriä. Valloilleen päässyt vesi vei mukanaan tukun rakennuksia ja katkoi puita.
Johannes Laine
Höytiäisen järvenlasku oli aikanaan pienimuotoinen katastrofi. Pyhäselkään alettiin kaivaa kanavaa vuonna 1854. Tarkoituksena oli saada lisää viljelysmaata, mutta vuonna 1859 hiekkamaalle kaivettu pato alkoi vuotaa. Ensimmäisen päivän aikana järven pinta laski 20 senttimetriä, mutta huima lopputulos oli yli 9 metriä. Valloilleen päässyt vesi vei mukanaan tukun rakennuksia ja katkoi puita. Oheinen kuvapari (tässä nämä kaksi kuvaa yhdistetty kuvankäsittelyllä) on julkaistu Karjalan Maa -lehdessä vuonna 1977. Kuva on yhdistetty Höytiäisen järvenlaskuun. Asiaa vastaan puhuu kuitenkin useampikin seikka. Historioitsija Terho Könönen huomautti, ettei maasto sovi Höytiäisen kanavasuuhun, sillä vasta lasku on kaivertanut kanavan jyrkät muodot ja Puntarinkosken kalliot esiin. Kuvat ovat lisäksi epäilyttävän hyvälaatuisia. Puissa ei myöskään ole lehtiä, vaikka Höytiäinen purkautui elokuun alussa ja voimakkain virtaus oli jo ohi 18.8.1859.
Yhdistelmä kahdesta kuvasta. Samat kuvat julkaistu Karjalan Maa -lehdessä 10.2.1974. Tässä yhteydessä kuvaajaksi mainittiin Joensuussa toiminut eläinlääkäri.
Pielisjoki
Ilosaari
urheilu
liikunta
uimalat
Joensuun kaupunki rakennutti Ilosaareen puurakenteisen uimalan vuonna 1907. Oikealla kuvassa on katsomo, joka on edelleen paikallaan. Taustalla näkyy kaupungintalo.
Joensuun Työväenyhdistys
teatteri
näytelmät
Joensuun Työväenyhdistyksen näytelmäseura
Joensuun Työväenyhdistys aloitti teatteritoimintansa heti yhdistyksen perustamisen alkumetreillä. Jo yhdistyksen ensimmäisissä iltamissa vuonna 1890 esitettiin näytelmä Postikonttorissa. Vuonna 1907 perustettiin virallisesti Joensuun Työväenyhdistyksen näytelmäseura. Sen nimi muutettiin vuonna 1919 Joensuun Työväen Näyttämöksi. Työväen teatterin missiona oli kohottaa työväen sivistystasoa; työväenteattereiden ei haluttu olevan työväestön propagandakoneistoa. Vuonna 1948 työväen teatteri yhdistyi Joensuun teatterin kanssa ja syntyi Joensuun Kaupunginteatteri. Kuva on oletettavasti vuosilta 1928—30, jolloin teatteri esitti näytelmää Mustalaisruhtinatar.
Joensuun Työväenyhdistys aloitti teatteritoimintansa heti yhdistyksen perustamisen alkumetreillä. Jo yhdistyksen ensimmäisissä iltamissa vuonna 1890 esitettiin näytelmä Postikonttorissa. Vuonna 1907 perustettiin virallisesti Joensuun Työväenyhdistyksen näytelmäseura. Sen nimi muutettiin vuonna 1919 Joensuun Työväen Näyttämöksi. Työväen teatterin missiona oli kohottaa työväen sivistystasoa; työväenteattereiden ei haluttu olevan työväestön propagandakoneistoa. Vuonna 1948 työväen teatteri yhdistyi Joensuun teatterin kanssa ja syntyi Joensuun Kaupunginteatteri. Valokuva näytelmästä Keltainen vaara.
kaupungintalot
puurakennukset
rautatieasemat
sillat
Itäsilta
Ensimmäinen Pielisjoen ylittävä silta valmistui Joensuun keskustaan vuonna 1864. Kaupungin pääkatu Siltakatu on saanut siitä nimensä. Silta yhdisti kaupungin itä- ja länsipuolen Joensuun rautatieasemalta Ilosaaren ja Niskasaaren kautta keskustaan. Sillan kohdalla on Joensuun kanava.
Ensimmäinen Pielisjoen ylittävä silta valmistui Joensuun keskustaan vuonna 1864. Kaupungin pääkatu Siltakatu on saanut siitä nimensä. Silta yhdisti kaupungin itä- ja länsipuolen Joensuun rautatieasemalta Ilosaaren ja Niskasaaren kautta keskustaan. Sillan kohdalla on Joensuun kanava. Kuvassa sillan takana vastarannalla häämöttää vuonna 1911 rakennettu tyttölyseo.
Vuoden 1911 jälkeen.
Joensuun kaupunginkirjasto
Joensuun kaupungintalo valmistui lopullisesti vuonna 1914. Kirjastolle ja lukusalille oli varattu kolme huonetta kaupungintalon kolmannesta kerroksesta. Kirjasto muutti uusiin tiloihin lokakuussa 1914. Kirjasto toimi kaupungintalossa vuoteen 1961, jolloin se muutti tyttökoulun entisiin tiloihin Rantakatu 30:een.
lastenkirjastot
Härkönen
Aappo
Joensuun kaupungintalo valmistui lopullisesti vuonna 1914. Kirjastolle ja lukusalille oli varattu kolme huonetta kaupungintalon kolmannesta kerroksesta. Kirjasto muutti uusiin tiloihin lokakuussa 1914. Kirjasto toimi kaupungintalossa vuoteen 1961, jolloin se muutti Joensuun tyttökoulun entisiin tiloihin Rantakatu 30:een. Vuonna 1949 lastenosasto sai oman tilan, kun kaupungintalolla olevan museon yksi huone luovutettiin kirjaston käyttöön. Taiteilija Aappo Härkönen maalasi seinille satuaiheisia maalauksia.
Joensuun kaupungintalo
Joensuun kaupungintalo valmistui lopullisesti vuonna 1914. Kirjastolle ja lukusalille oli varattu kolme huonetta kaupungintalon kolmannesta kerroksesta. Kirjasto muutti uusiin tiloihin lokakuussa 1914. Kirjasto toimi kaupungintalossa vuoteen 1961, jolloin se muutti Joensuun tyttökoulun entisiin tiloihin Rantakatu 30:een. Vuonna 1949 kirjasto sai kaupungintalolta 247 m2 uutta tilaa. Kirjastonhoitaja Katri Kokkonen työssään uusituissa tiloissa lainausosastolla.
Joensuun kaupungintalo valmistui lopullisesti vuonna 1914. Kirjastolle ja lukusalille oli varattu kolme huonetta kaupungintalon kolmannesta kerroksesta. Kirjasto muutti uusiin tiloihin lokakuussa 1914. Kirjasto toimi kaupungintalossa vuoteen 1961, jolloin se muutti Joensuun tyttökoulun entisiin tiloihin Rantakatu 30:een. Vuonna 1949 kirjasto sai kaupungintalolta 247 m2 uutta tilaa lainausosastolle.
Joensuun kaupungintalo valmistui lopullisesti vuonna 1914. Kirjastolle ja lukusalille oli varattu kolme huonetta kaupungintalon kolmannesta kerroksesta. Kirjasto muutti uusiin tiloihin lokakuussa 1914. Kirjasto toimi kaupungintalossa vuoteen 1961, jolloin se muutti Joensuun tyttökoulun entisiin tiloihin Rantakatu 30:een. Vuonna 1949 kirjasto sai kaupungintalolta 247 m² uutta tilaa lainausosastolle.
sairaalat
Niinivaara
Pohjois-Karjalan keskussairaala valmistui vuonna 1953 Niinivaaran kaupunginosan laelle. 12-kerroksinen, 45 metriä korkea rakennus näkyy kilometrien päähän aina Kolille saakka.
maisema
Kauppakatu
Pankkitalo
posti
koulut
sairaanhoito-oppilaitokset
torit
kauppahallit
Valokuva : Joensuun Työväen Teatteri (1)
kulttuuri
Joensuun Työväenyhdistys aloitti teatteritoimintansa heti yhdistyksen perustamisen alkumetreillä. Jo yhdistyksen ensimmäisissä iltamissa vuonna 1890 esitettiin näytelmä Postikonttorissa. Vuonna 1907 perustettiin virallisesti Joensuun Työväenyhdistyksen näytelmäseura. Sen nimi muutettiin vuonna 1919 Joensuun Työväen Näyttämöksi. Työväen teatterin missiona oli kohottaa työväen sivistystasoa; työväenteattereiden ei haluttu olevan työväestön propagandakoneistoa. Vuonna 1948 työväen teatteri yhdistyi Joensuun teatterin kanssa ja syntyi Joensuun Kaupunginteatteri.
Valokuva : Joensuun Työväen Teatteri (4)
Joensuun Työväenyhdistys aloitti teatteritoimintansa heti yhdistyksen perustamisen alkumetreillä. Jo yhdistyksen ensimmäisissä iltamissa vuonna 1890 esitettiin näytelmä Postikonttorissa. Vuonna 1907 perustettiin virallisesti Joensuun Työväenyhdistyksen näytelmäseura. Sen nimi muutettiin vuonna 1919 Joensuun Työväen Näyttämöksi. Työväen teatterin missiona oli kohottaa työväen sivistystasoa; työväenteattereiden ei haluttu olevan työväestön propagandakoneistoa. Vuonna 1948 työväen teatteri yhdistyi Joensuun teatterin kanssa ja syntyi Joensuun Kaupunginteatteri. Kuva on vuoden 1932—1933 näytäntökaudelta näytelmästä Vanha Heidelberg.
Valokuva : Joensuun Työväen Teatteri (5)
Joensuun Työväenyhdistys aloitti teatteritoimintansa heti yhdistyksen perustamisen alkumetreillä. Jo yhdistyksen ensimmäisissä iltamissa vuonna 1890 esitettiin näytelmä Postikonttorissa. Vuonna 1907 perustettiin virallisesti Joensuun Työväenyhdistyksen näytelmäseura. Sen nimi muutettiin vuonna 1919 Joensuun Työväen Näyttämöksi. Työväen teatterin missiona oli kohottaa työväen sivistystasoa; työväenteattereiden ei haluttu olevan työväestön propagandakoneistoa. Vuonna 1948 työväen teatteri yhdistyi Joensuun teatterin kanssa ja syntyi Joensuun Kaupunginteatteri. Kuvassa ilmeisesti yksi Työväen teatterin johtajista.
Valokuva : Joensuun Työväen Teatteri (6)
Joensuun tyttölyseo
Koulukatu
Joensuun tyttölyseo muutti 1956 uuteen koulurakennukseen Koulukadulle, ja se toimi tyttölyseona vuoteen 1974 saakka. Silloin rakennuksessa aloitti tyttöjen ja poikien yhteinen Keskustan lukio.