Hämeenlinnan kansakoulut. Kertomus lukuvuosista 1885-1892.
koulut
kansakoulu
Hämeenlinna
1880-luku
1890-luku
toimintakertomukset
Hämeenlinnan kansakoulujen toisen seitsenvuotiskauden toimintakertomus ilmestyi kevätlukukauden 1892 päätteeksi. Suuri muutos kuluneella kaudella oli yhden luokan lisääminen alakoulun puolelle, minkä jälkeen sekä ala- että yläkoulu olivat kolmivuotisia. Koko kansakoulun läpikäyneet saivat siis jatkossa kuusi vuotta opetusta. Vuonna 1892 oli myös aloitettu iltakoulu, jossa opetettiin sisälukua, kauno- ja oikeinkirjoitusta, uskontoa ja luvunlaskua nuorille, jotka eivät enää olleet kansakouluikäisiä, mutta olivat jääneet näitä taitoja vaille. Opettajien hyyryraha oli lopetettu ja korotettu sen sijaan palkkoja, niin että miesopettajan alkupalkka oli jakson lopussa 1200 markkaa ja naisopettajan 900 markkaa. Uudet kansakoulurakennukset olivat valmistuneet jo edellisen seitsenvuotisjakson aikana Saaristenkadun varrelle. Kansakoulun alaisuudessa ja yhteydessä toimi vuoteen 1905 asti myös kansankirjasto. Kirjasto ja lukusali sijaitsivat Birger Jaarlin kadun ja Saaristenkadun kulman koulurakennuksessa vuoteen 1898 asti.
Favén, A. E.
Julkaistu kirjana: Hämeenlinna : Hämeenlinnan Uusi Kirjapaino, 1892.
kertomukset
Theodolinda Hahnssonin pienoisromaani Kaksois-veljekset ilmestyi ensimmäisen kerran vuonna 1870 kirjailijan puolison J. A. Hahnssonin kustantamana, toinen painos ilmestyi vuonna 1875. Kaksois-veljekset julkaistiin myös kokoelmassa Kotikuusen kuiskehia (1884).
Hahnsson, Theodolinda
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
asemarakennukset
rautatieasemat
1930-luku
Hämeenlinnan rautatieasema on tässä postikorttikuvassa kuvattu ratapihan puolelta. Etelänpuoleisen päädyn matalampi pikatavaramakasiini on vielä alkuperäisessä vuoden 1921 asussaan. Makasiiniosaa jatkettiin vuonna 1938 ja vielä uudestaan vuonna 1965. Laajennukset toteutettiin alkuperäistä osaa tarkasti jäljentäen. Vuonna 1944 laajennetun makasiinin päätyyn rakennettiin puinen pyöräsuoja, joka purettiin vasta vuoden 1965 laajennuksen tieltä.
linnat
vankilat
rakennukset
puistot
Hämeen linna
Linnanpuisto
1910-luku
Vanhat valokuvat Hämeen linnasta on yleensä otettu joko idän suunnasta Vanajaveden puolelta tai etelän suunnasta Linnanpuistosta päin. Tässä valokuvassa kuvakulma on harvinaisempi, sillä kuva on otettu linnan länsipuolelta nykyisen Tampereentien tienoilta. Kuvassa näkyy linnan alueen vanhin alun perin vankilaksi tarkoitettu rakennus lääninvankilan vasemmalla puolella. Se valmistui vuonna 1943, jolloin rakennukseen sijoitettiin Kronoborgin työ- ja ojennuslaitos. Työlaitoksen tehtävänä oli totuttaa sinne tuomitut juopot, irtolaiset tai muuten pahantapaiset henkilöt työn tekoon ja kunnialliseen elämään. Kuva on peräisin yksityisestä albumista, jonka omistaja toimi vanginvartijana Hämeenlinnassa. Otsikointi on albumista.
Hämeenlinna ja osa Hämeenlinnan kaupungista.
maisema
kirkkorakennukset
Vanajavesi
höyrylaivat
verkkokalastus
1870-luku
Tuuloslaisen taidemaalarin Hjalmar Munsterhjelmin (1840–1905) öljymaalaus vuodelta 1872 esittää Hämeenlinnan kaupunkia ja linnaa Kaupunginpuiston suunnasta. Linnan pohjoispuolella on venäläisen varuskunnan puurakennuksia ajalta ennen tiilikasarmien rakentamista. Maalauksen etualalla on kalastajia verkkoineen ja taustalla höyrylaiva satamassa sekä lastiaan kaupunkia kohti kiskova hinaaja. Digitoitu kuva on painokuvajäljennös teräspiirroksesta, joka maalauksesta totetutettiin Z. Topeliuksen Matkustus Suomessa -teoksen (1873) kuvitusta varten. Alkuperäinen öljymaalaus on Hämeenlinnan taidemuseossa.
Munsterhjelm, Hjalmar
1900-luku (vuosikymmen)
1900-luvun alun postikorttikuvan aiheena on Hämeen linna Vanajavedeltä päin katsottuna. Lähinnä rantaviivaa kehämuurin itäkulmassa näkyy 1500-luvun harmaakivinen rondelli ampuma-aukkoineen. Kehämuurin ulkopuolella oli alun perin neljä pyöreää tykkitornia, mutta vain itäkulman torni on säilynyt. Kuvan vasemmassa reunassa näkyy vuonna 1871 valmistunut vankilarakennus, jossa toimi Hämeenlinnan lääninvankila.
valokuvat
asuinrakennukset
Linnankatu 18
Itäinen Linnankatu
Koilliskulma
Niittyvilla
1920-luku
Linnankadun loppupään rinnetontilla sijaitsevan puisen asuintalon rakennutti vuonna 1863 luutnantti Anselm Grahn. Grahnin jälkeen omistajina olivat mm. pastori A. Appelqvist ja kauppias Osk. Isaksson, joka perusti Hämeenlinnaan kangas-, hattu- ja turkiskaupan vuonna 1912. Vanha valokuva talosta on otettu Koulukadulta, rannan puolelta. Monet muistavat rakennuksen 1970–1990-luvuilta myös kerhotilana, jossa kokoontuivat mm. nuoret postimerkkeilijät, partiolaiset ja kansantanssijat. Talossa toimi vuosina 1996–2003 perinnetekstiileihin erikoistunut käsityöliike Niittyvilla, jonka nimellä rakennus edelleen tunnetaan. Kaupungin omistama suojelurakennus myytiin n. 2006 yksityisomistukseen, minkä jälkeen se on kunnostettu asumiskäyttöön. Talon rakennuttaja Anselm Grahn omisti myös olutpanimon viereisellä tontilla. Grahnin panimon myöhempiä omistajia olivat mm. H. Bastman ja A. Kiuttu. Vanhalle panimotontille Lukiokadun ja Koulukadun väliin valmistui vuonna 1983 Hämeenlinnan pääkirjasto.
sairaalat
Hämeenlinnan lääninsairaala
Keinusaari
Valtionarkkitehti C. L. Engelin suunnittelemat Hämeenlinnan lääninsairaalan empiretyyliset rakennukset valmistuivat Keinusaaren rantaan vuosina 1840–1844. Sairaalan sivurakennukset korotettiin 1880-luvulla kaksikerroksisiksi. Myös päärakennusta laajennettiin tämän kuvan ottamisen jälkeen vuonna 1929.
rannat
kaupunkikeskustat
kirkot
torit
talvi
Luminen Hämeenlinna on kuvattu etelän suunnasta Vanajaveden jäältä luultavasti joskus 1910-luvulla. Wetterhoffin työkoulu on kuvassa vielä kokonaan kaksikerroksinen ennen 1920-luvulla tehtyjä korotuksia. Palokunnantalon edustalla aukeaa Rantatori. Wetterhoffin itäpuolella Palokunnankadun varrella näkyy ns. Ståhlbergin talo ja aivan kuvan oikeassa reunassa Hämeenlinnan kirkko.
veneet
Hämeen lääninvankila
Linnantien varrelle istutetut puut ovat jo päässeet hyvään kasvuun tässä 1930-luvun linnakuvassa. Myös aiemmin paljaana olleeseen rantaan linnan kohdalle on tullut uutta puustoa. 1930-luvullakin Hämeen linna oli edelleen tiukasti vankilakäytössä.
Hämeen linna on kuvattu tähän postikorttiin idästä, Vanajaveden puolelta. Sama kuva on A. Th. Böökin Hämeenlinnan matkaoppaassa vuodelta 1927.
Kruununleipomon ja rannan välissä on Hämeen linnan ensimmäinen rondelli, joka valmistui tähän kehämuurin itäkulmaan vuonna 1559. Rondelli on paksumuurinen, kaksi- tai kolmikerroksinen pyöreä torni, jonka välipohjat tehtiin puusta. Hämeen linnan kehämuurin ulkopuolelle rakennettiin 1500-luvulla neljä pyöreää tykkitornia, mutta ainoastaan kuvassa näkyvä itäkulman torni on säilynyt. Hämeen linnan rondelli on harmaakivinen ja kaksikerroksinen. Sen kivimuurit ovat kuusi metriä paksut ja ampuma-aukkoja siinä on yhdeksän. Tornin takana näkyy 1740-luvulla valmistunut kruununleipomo ja sen jatkeena päävartiorakennus 1770-luvulta. Kuvan vasemmassa reunassa on vuonna 1871 valmistunut vankilarakennus, jossa toimi pitkään Hämeen lääninvankila.
Rantakatu
Birger Jaarlin katu
Soutuveneet ovat Vanajaveden rannassa Birger Jaarlin kadun alkupäässä tässä 1900-luvun alkuvuosien postikorttikuvassa. Edessä poikittain kulkee silloinen Rantakatu, nykyinen Arvi Kariston katu. Ensimmäisenä Birger Jaarlin kadun vasemmalla puolella oleva tontti ja talo kuului pitkään Tudeer-suvulle. Vuonna 1887 talon omistajana mainitaan neiti H. Tudeer ja vielä vuonna 1923 neiti Selma Tudeer. Tudeerin tontin vieressä on kruununimismiehenleski Amanda Lagerlundin talo, jonka 1910-luvun puolella omisti herra K. Kiipilä ja hänen jälkeensä Nestori Törmä. Törmä omisti myöhemmin myös alemman tontin. Ylempänä Rauhankadun kulmassa samalla puolella katua sijaitsi Hämeenlinna evankelis-luterilaisen seurakunnan pappila. Birger Jaarlin kadun oikealla puolella olevan kulmatontin omistajaksi on merkitty 1800-luvun lopulla leskirovastinna Ulrika Johanna "Kenny" af Enehjelm, Hugo Standertskjöldin sisar. Af Enehjelmin jälkeen omistajina olivat ainakin asessori F. W. Schrey, Eino Schrey, Karl Thuneberg ja Hugo Raninen, Tällä tontilla on nykyään 1950-luvulla valmistunut entinen Korpimaan talo, joka muistetaan myös Kauppa- ja teollisuusklubina. Kadunkulmassa on myös yksi ensimmäisistä sähköllä toimineista katuvaloista. Keskustan katujen varsille sähkövalot syttyivät ensimmäisen kerran 6. lokakuuta 1899.
Rytkönen, Enok
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna - Tavastehus, Enok Rytkönen.
sortovuodet
Ensimmäisellä sortokaudella (1899–1905) julkaistiin ns. kuutamokortteja, joiden tarkoitus oli protestoida aikakauden venäläistämispyrkimyksiä vastaan. Kuutamokortit painettiin usein sinertävälle kartongille öisen vaikutelman saavuttamiseksi. Tässä kortissa kuutamoaihe on liitetty Hämeen linnaa esittävään korttiin. Päälinnassa ja ympäröivissä rakennuksissa toimi 1900-luvun alussa Hämeenlinnan kuritushuone ja työvankila. Vuonna 1871 valmistuneessa vankilarakennuksessa linnan länsipuolella oli lääninvankilan tilat.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinnan Uusi Kirja- ja Paperikauppa.
järvet
muinaislinnat
Katumajärvi
Vanaja
Talvisen valokuvan Katumajärven rannasta on ottanut 1900-luvun alkuvuosina hämeenlinnalainen opettaja ja kirjailija Albert Theodor Böök.
Böök, A. Th.
Enok Rytkönen, Hämeenlinna - Tavastehus
saaret
Hämeenlinnassa sijaitseva Katumajärvi on tarinan mukaan saanut nimensä siitä, että pakkokäännytetyt hämäläiset kävivät järvessä pesemässä saamansa kristillisen kasteen pois. Katumajärveen liittyy muitakin vanhoja kansantarinoita, mm. Theodolinda Hahnssonin tallentama kertomus Pitkänniemen synnystä. Järven rantamilta löytyneet muinaisjäännökset kertovat alueen vanhasta asutushistoriasta. Myös esihistorialliset muinaislinnat Kappolanvuori ja Mantereenlinna sijaitsevat kahden puolen Katumajärveä.
satamat
laiturit
Laivaranta
laivat
Höyrylaiva Ahti on kiinnittynyt Hämeenlinnan satamaan. Ahti liikennöi Vanajavedellä ainakin 1900-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä. Huvimatkojen järjestäjät kehuivat lehti-ilmoituksissaan Ahtia ketteräksi ja nopeakulkuiseksi. Laivan taustalla on kaupungin pyykkihuone, joka oli rakennettu tynnyrien varassa kelluvaksi. Rakennuksen lattiassa oli aukkoja, joista pyykkiä huuhdeltiin järvessä. Sairion puoleisella rannalla näkyy Hämeenlinnan höyrysahan lautatarhaa.
sukukirjat
sukututkimus
suvut
Pentinmäki (suku)
Huittinen
Julkaisu kuvailee Pentinmäkien sukuhistoriaa
Jaatinen, Pekka
Pekka Jaatinen
Härkälä (suku)
Satakunta
Tyrvään Liuhalat ja Kaukolan Knaapit ja Vänniät
Liuhala (suku)
Knaapi (suku)
Vänniä (suku)
yhteiskunnalliset romaanit
virolaiset
venäläiset
neuvostovallan aika
Kuronen, Ville
Kuronen, Timo
Nousiaisten Nesteen sulkeminen ja liikeaseman purkaminen
Varsinais-Suomi
Nousiainen
2010-luku
huoltamot
ruokalat
kahvilat
kaupat
purkaminen (osiin)
Nousiaisten Neste sulki ovensa 22.12.2016, kun valtatie 8:n uusi moottoritieosuus avattiin käyttöön, uudistus hankaloitti merkittävästi kulkua Nesteelle. Liikeaseman purkaminen suoritettiin syksyn 2018 aikana. Toiminnan loppuminen vaikutti koko kuntaan merkittävästi, Neste oli monipuolisten palvelujen ja laajojen aukioloaikojen lisäksi kuntalaisille tärkeä tapaamispaikka. Liikenneasemalla kävi runsaasti myös ohikulkumatkalaisia, ja asema tunnettiinkin laajalla alueella ympäri Suomea. Ensimmäinen asema avattiin paikalle vuonna 1971. Tankkauspalvelujen lisäksi asemalla toimi K-Extra ja Hesburger, ja sieltä sai muun muassa lounasta. Parhaimmillaan liikenneasema työllisti yli 40 henkilöä.
Kaunonen, Paula
Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
kirjastot
Valpperin lainausasema toimi Valpperin koulun entisessä talkkariasunnossa. Lainausasema oli avoinna tiistaisin kaikille asiakkaille, muulloin lainausasema palveli koulun oppilaita. Lainausasema suljettiin rakennuksen huonokuntoisuuden vuoksi. Uuteen kouluun sijoitettiin koulun oppilaita palveleva koulukirjasto.
Turun kulttuuripääkaupunkivuoden tapahtuma Nousiaisissa
kulttuuritapahtumat
käsityöläiset
savityöt
Nousiaisissa järjestettiin "On täälki kulttuurii" tapahtuma v. 2011 osana Turun kulttuuripääkaupunkivuoden juhlallisuuksia. Paikalliset kädentaitajat työstivät savesta Nousiaisten kunnasta kolmiulotteisen kartan, jossa näkyy tunnetut kohteet. Savityöhön lisättiin valot kohteita valaisemaan sekä laatta, jossa on tekijöiden nimet. Savityön valmistuttua se lahjoitettiin kirjastolle.
näyttelytilat
käsityöt
Nousiaisten kirjaston näyttelytilassa järjestetään kalenterikuukausittain erilaisia näyttelyitä niin ammattilaisten kuin harrastelijoiden toimesta. Galleria on suosittu näyttelytilana, usein vapaata aikaa jonotetaan vuoden verran. Tilavaraukset hoidetaan kirjastossa. Myös kirjaston henkilökunta on järjestänyt näyttelyitä: Silmukoita, tikkejä, askartelua - käsitöitä vuosien varrelta. Kuvista kolme viimeistä on tästä näyttelystä.
auditoriot
Nousiaisten pääkirjaston saatua uudet avarat tilat tien toiselta puolelta, vanha kirjastotila muutettiin auditorioksi. Nousiaisten auditorio toimi paikallisena koulutus-, kokous- sekä erilaisten tilaisuuksien pitopaikkana. Keittiötilassa pystyi kokoontumaan parisen kymmentä ihmistä ja varsinaisen auditoriotilassa oli n. 80 henkilölle istumapaikat.
Tekijä mainittava. Lupa kaupallliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
alakoulu
Kirkonpiirin koulun jumppasaliin on oma sisäänkäynti, samasta pääsee myös kirjastotilaan, joka sijoittuu kuvassa etuvasemmalle. Toinen kuva on kuvattu Pappilan suunnalta, kauniit syksyiset puut syleilevät koko koulurakennusta.
koulukirjastot
Paijulan ala-asteella toimi koulukirjasto omatoimisesti koulun oppilaiden ja opettajien keskuudessa. Kirjastotila toimi myös pienryhmätilana. Nousiaisten pääkirjasto hankki uutta aineistoa sekä hoiti kokoelmaa.
2020-luku
vanhainkodit
Nousiaisten keskustassa sijaitseva Moisiokoti tarjoaa tavallista ja tehostettua palveluasumista sekä vanhainkotihoitoa. Henriikka on tavallisen palveluasumisen yksikkö ja siellä asuu 14 ikäihmistä. Siellä on henkilökunta paikalla klo 7.00 – 21.00. Henriikassa on mahdollisuus myös tilapäishoitoon. Ylinen on puolestaan kahdeksan asunnon tehostetun palveluasumisen yksikkö, jossa apua saa ympäri vuorokauden. Tupala on vanhainkotiosasto, jossa asuu 24 paljon apua tarvitsevaa asukasta ja siellä on mahdollisuus myös tilapäishoitoon. Tupalassa on henkilökuntaa ympäri vuorokauden. (www.soteakseli.fi 2022) Moisiokodin ruokasalissa pidetään myös yhteisiä tilaisuuksia talon asukkaille.
taajamat
tiet
virastotalot
seurakunnat
pihat
Paijulan koulurakennuksen pääty ja pihapiiriä remontin jälkeen.
julkisivut
Valpperin kyläkoulussa on uudet, tarkoituksenmukaiset ja toimivat tilat. Koulu kehittää toimintaansa ympäristö- ja luontokoulun suuntaan ja kaikki luokat hyödyntävät ympäröivää lähimaastoa oppimisympäristönä. Koulu sai vihreän lipun käyttöoikeuden joulukuussa 2020. Koulu on perustettu vuonna 1907. Lukuvuonna 2022-2023 koulussa opiskelee 37 1.-6.luokkalaista. (www.nousiainen.fi, 2022)
juhlapaikat
liikuntapaikat
urheilu- ja liikuntaseurat
Urheilutalon salissa on perinteistä seurantalotunnelmaa. Saliin mahtuu 140 vierasta pöytiin istumaan. Talossa on perusvarusteinen keittiö, astiasto ja pöytäliinat. Keittiön ja salin välissä on erillinen tila pitopöytäkattausta varten. Seisovan pöydän voi kattaa myös saliin. Näyttämölle mahtuvat orkesteri ja muut esiintyjät. Orkesterille on myös taukohuone. Liikunnallisia tilaisuuksia varten talossa on pukuhuoneet ja suihkutilat. Hirsisaunassa on iso takkatupa, johon mahtuu hyvin noin 20 illanviettäjää. Saunan tuntumaan voi kokoontua myös nuotiopiiriin. Nousiaisten Alku vuokraa tiloja kaikille tahoille.
sillat
joet
maisemat
kylät
Koulu kuvattuna Pappilantien/kirkkosillan suunnalta eri vuoden aikoina.
pappilat
hautausmaat
kellotapulit
portit
sankarihaudat
muistomerkit
kunnantalot
kotiseutumuseot
Kotiseutumuseon Pokkalan torppa ja aitta sekä riukuaita. Pokkala sai uuden, perinteisen pärekaton talkootyönä.
luontopolut
metsät
kalliot
Nousiaisten Suden järjestämä Sudenpolku patikoidaan perinteisesti syksyisin, lähtö Paijulan koululta. Reitti kulkee luonnonkauniissa kalliomaastossa, Kokkovuorelta on upeat näkymät lähialueille kirkkaalla säällä. Kivikautinen muinaishauta sijaitsee Nutturlan kallioilla aivan polun varressa, se kannattaa käydä myös katsomassa. Edelleen reitti seuraa, melkein Lapinmaisemien kaltaisia polkuja pitkin, Kalliolaavulle. Kalliolaavulta lähdettäessä voi valita kuntonsa ja jaksamisensa mukaisesti pidemmän reitin, matkaa kertyy yhteensä n.8,5 km, tai lyhyemmän reitin koululle, jolloin matkaksi kertyy n. 5,5 km. (Nousiaisten Susi ry, Sudenpolku-puffi, 2019) (Kalliolaavu on yksitysaluetta nykyään, ilkivallan vuoksi).
yritykset
puutarhat
puutarhakasvit
Mattilan Taimistot Oy on vuonna 1971 perustettu perheyritys, joka tunnetaan erinomaisesta laadusta ja hyvästä palvelusta. Kaikki kasvit ovat omaa tuotantoa. Taimisto työllistää kymmenen henkilöä lähes ympärivuotisesti. Valikoimasta löytyy lehti- ja hedelmäpuut, koriste- ja marjakasvit, aitataimet, havupuut, sekä pienemmät havukasvit, köynnökset ja alppiruusut. Taimistolla tapahtuva palvelumyynti on lopetettu. (www.mattilantaimistot.fi, 2022)
kuntoliikunta
Valpperin kuntoportaat valmistuivat vuonna 2020 Valpperin urheilukeskukseen, koulun ja kodan välimastoon.
kuntoradat
Valaistu, kunnostettu pururata palvelee hyvin vaihtelevassa maastossa liikkujia. Lähtö Valpperin urheilutalolta. Talvisin hiihtoladut 1 km, 1,5 km, 3 km ja 4,5 km, joita hoitaa Nousiaisten Alku.
virkistysalueet
saunat
lammet
grillit
Valpperin urheilutalon kupeessa sijaitseva tunnelmallinen kota mahdollistaa kokoontumisen jopa 40:lle hengelle. Kodassa on sähkö, valaistus, pistorasioita ja juokseva juomavesi. Uimalammen rannassa oleva pieni mutta pippurinen puulämmitteinen sauna mahdollistaa löylyt kerrallaan 4-6 hengelle. Saunan yhteydessä on pieni pukuhuone, ja rakennukseen tulee sähkö sekä kunnan vesi. Uimalammen jäätyessä avannon auki pitämisen hoitaa potkuri. Molempia voi vuokrata. (www.valpperi.fi, 2022)