Joensuu
rakennukset
Pielisjoen Linna
Pielisjoen linna on Joensuun vanhin kivitalo. Se on rakennettu vuonna 1852 kruununmakasiiniksi eli jyvästöksi. Rakennus sijaitsee Siltakadulla Niskasaaressa, joka on yhteydessä Ilosaareen. Vuonna 1929 suojeluskunta sai tilat käyttöönsä ja rakennus vihittiin Pielisjoen linnaksi. Tällöin rakennus sai myös nykyisen ulkoasunsa, mm. rappauksen ja länsiseinän kaksi kipsistä medaljonkia. Viime vuosikymmeninä rakennuksen tiloja ovat käyttäneet mm. Joensuun korkeakoulu, Joensuun yliopisto ja Pohjois-Karjalan maakuntaliitto. Kaupungin omistukseen rakennus siirtyi vuonna 2003.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Valokuvat - Joensuu
Pielisjoen linna on Joensuun vanhin kivitalo. Se on rakennettu vuonna 1852 kruununmakasiiniksi eli jyvästöksi. Rakennus sijaitsee Siltakadulla Niskasaaressa, joka on yhteydessä Ilosaareen. Vuonna 1929 suojeluskunta sai tilat käyttöönsä ja rakennus vihittiin Pielisjoen linnaksi. Tällöin rakennus sai myös nykyisen ulkoasunsa, mm. rappauksen ja länsiseinän kaksi kipsistä medaljonkia. Viime vuosikymmeninä rakennuksen tiloja ovat käyttäneet mm. Joensuun korkeakoulu, Joensuun yliopisto ja Pohjois-Karjalan maakuntaliitto. Kaupungin omistukseen rakennus saatiin vuonna 2003.
Valokuva : Polvijärven kunnankirjasto (1)
Polvijärvi
kirjastot
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Valokuvat - Pohjois-Karjala
Valokuva : Polvijärven kunnankirjasto (2)
postikortit
henkilöt
Puntarikoski
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Postikortit - Joensuu
Valokuva
Pohjois-Karjala
Rääkkylä
Rääkkylän kirjasto
teatteri
koulut
näytelmät
Kontiolahti
runoilijat Puhakka
Antti
Antti Puhakka (24.4.1816 Kontiolahti – 30.3.1893 Juva) oli talonpoikaisrunoilija ja valtiopäivämies. Puhakka oppi lukemaan vasta 21-vuotiaana. Hänestä kehittyi silti taitava kalevalamitan käyttäjä ja hän tuotti elämänsä aikana lähes 20 000 riviä kansanrunoutta. Puhakan yksi tunnetuimmista runoista on Tuhman Jussin juttureissu. Se kuvaa kansanmiehen ongelmia ruotsin kieltä käyttäneen oikeuslaitoksen kanssa. Puhakka edusti valtiopäivillä talonpoikaissäätyä. Hän käytti valtiopäiväpuheissaankin joskus runomuotoa.
Schlüterin koulu
merkkihenkilöt
rautatieasemat
K. J. Ståhlberg ja hänen vaimonsa Ester kuljetettiin vastoin tahtoaan Helsingistä Joensuuhun, missä sieppaajat päästivät heidät vapaiksi. Kyseessä oli Lapuan liikettä lähellä olleiden oikeistoaktivistien ja sotilashenkilöiden 14.10.1930 järjestämä sieppaus eli kyyditys. Presidentti Ståhlberg ja puolisonsa kuuntelevat kunnallisneuvos Laineen puhetta Joensuun asemalla.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – Valokuvat - Joensuu
K. J. Ståhlberg ja hänen vaimonsa Ester kuljetettiin vastoin tahtoaan Helsingistä Joensuuhun, missä sieppaajat päästivät heidät vapaiksi. Kyseessä oli Lapuan liikettä lähellä olleiden oikeistoaktivistien ja sotilashenkilöiden 14.10.1930 järjestämä sieppaus eli kyyditys.
kansalaissota
Suojeluskuntajärjestö syntyi vuonna 1917. Sen taustalla oli halu turvata yhteiskuntarauha järjestysvallan horjuessa Suomessa. Yhteiskunnallisen tilanteen kärjistyessä suojeluskunnista kehittyi puolivirallinen järjestö, josta samalla tuli työväenkaartien vastajärjestö. Tammikuussa 1918 kehitys sai päätepisteensä, kun senaatti julisti suojeluskunnat virallisiksi joukoikseen. Kansalaissodan loppuun suojeluskuntaliikkeestä kasvoi merkittävä maanpuolustusjärjestö, joka jatkosodan jälkeen lakkautettiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Valokuvat - Luetteloimattomat
Joensuun seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
naiset
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto Valokuvat - Luetteloimattomat
uitto
Laatokan Karjala
ortodoksinen kirkko
luostarit
kirkkorakennukset
Valamo
valokuvat
Valamon luostari on Venäjän ortodoksisen kirkon luostari Valamon saarella Laatokan järven pohjoisosassa. Nykyään siitä puhutaan Suomessa vanhana Valamon luostarina.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Valokuvat - Laatokan Karjala
Minna Canth
henkilökuvat
Daniel Nyblin
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Valokuva Paul Hakasteen maalauksesta: Pukkilan Naarkoski
joet
vesistöt
sillat
maalaukset
Paul Hakasteen vuonna 1946 Pukkilan Naarkoskesta tekemä maalaus. Kuvassa näkyvät muun muassa Naarkosken mylly ja sähkölaitos. Kun maalausta tehtiin, saha oli juuri palanut.
Hakaste, Paul
Pukkilan kunnankirjasto
Valokuvaaja Elli Fingerroos ja Rauha Mikkola 1920-1930-luvulla
Varsinais-Suomi
Vehmaa
muoti
Iisalmi
Kortelainen, Minna
Iisalmen kaupunginkirjasto
Valokuvaaja Minna Kortelainen ja valokuvausapulainen
Itäsilta
Ensimmäinen Pielisjoen ylittävä silta valmistui Joensuun keskustaan vuonna 1864. Kaupungin pääkatu Siltakatu on saanut siitä nimensä. Silta yhdisti kaupungin itä- ja länsipuolen Joensuun rautatieasemalta Ilosaaren ja Niskasaaren kautta keskustaan. Sillan kohdalla on Joensuun kanava.
Valokuvausliikkeen yrittäjät Seija ja Matti Partanen 1970
Keitele
yrittäjät
1970-luku
Paananen, Wellamo
Seija ja Matti Partanen avasivat valokuvausliikkeen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 24.12.1970.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
Valordning för Helsingfors stad, att lända till efterrättelse vid val af stadsfullmäktige samt medlemmar i taxerings- och prövningsnämnd äfvensom revisorer = Helsingin kaupungin waalisääntö, noudatettawa kaupungin-waltuusmiesten, taksotus- ja tutkija
val vaalit kommunalval kunnallisvaalit författningar säädökset 1890-talet 1890-luku
Helsingin kaupunginkirjasto
Nousiainen
2020-luku
kylät
virkistysalueet
saunat
lammet
grillit
Valpperin urheilutalon kupeessa sijaitseva tunnelmallinen kota mahdollistaa kokoontumisen jopa 40:lle hengelle. Kodassa on sähkö, valaistus, pistorasioita ja juokseva juomavesi. Uimalammen rannassa oleva pieni mutta pippurinen puulämmitteinen sauna mahdollistaa löylyt kerrallaan 4-6 hengelle. Saunan yhteydessä on pieni pukuhuone, ja rakennukseen tulee sähkö sekä kunnan vesi. Uimalammen jäätyessä avannon auki pitämisen hoitaa potkuri. Molempia voi vuokrata. (www.valpperi.fi, 2022)
Kaunonen, Paula
Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
1990-luku
alakoulu
Tiihonen, Paavo
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta. Tekijä mainittava.
2010-luku
julkisivut
sisätilat
Valpperin koulun tarkoituksenmukaiset ja toimivat tilat otettiin käyttöön elokuussa 2015. Julkisivukuvien lisäksi kuvia sisätiloista, kun kalusteet olivat saapuneet heinäkuussa 2015 sekä koulun avajaisjuhlapäivänä 12.10.2015, jolloin myös Tammi istutettiin koulun päätyyn.
Valpperin kyläkoulussa on uudet, tarkoituksenmukaiset ja toimivat tilat. Koulu kehittää toimintaansa ympäristö- ja luontokoulun suuntaan ja kaikki luokat hyödyntävät ympäröivää lähimaastoa oppimisympäristönä. Koulu sai vihreän lipun käyttöoikeuden joulukuussa 2020. Koulu on perustettu vuonna 1907. Lukuvuonna 2022-2023 koulussa opiskelee 37 1.-6.luokkalaista. (www.nousiainen.fi, 2022)
kuntoliikunta
Valpperin kuntoportaat valmistuivat vuonna 2020 Valpperin urheilukeskukseen, koulun ja kodan välimastoon.
Tekijä mainittava. Lupa kaupallliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
maastopyöräily
reitit
Valpperin urheilukeskuksesta lähtevä 10 kilometrin maastopyöräreitti toteutettiin Nousiaisten Alun, Nousiaisten Suden ja Nousiaisten kunnan yhteistyönä. Reittiä laajennetaan ja se pitenee jopa 20 kilometrin mittaiseksi. Maastopyöräilyreitti sai arvoisensa avauksen elokuun 2021 MTB-tapahtumassa, ja reitin toivotaan saavan suosiota myös tulevien maastopyöräilytapahtumien paikkana. Valpperin urheilutalolta on vuokrattavissa maastopyöriä. (hoods.fi, 2021)
kuntoradat
Valaistu, kunnostettu pururata palvelee hyvin vaihtelevassa maastossa liikkujia. Lähtö Valpperin urheilutalolta. Talvisin hiihtoladut 1 km, 1,5 km, 3 km ja 4,5 km, joita hoitaa Nousiaisten Alku.
juhlapaikat
liikuntapaikat
urheilu- ja liikuntaseurat
Urheilutalon salissa on perinteistä seurantalotunnelmaa. Saliin mahtuu 140 vierasta pöytiin istumaan. Talossa on perusvarusteinen keittiö, astiasto ja pöytäliinat. Keittiön ja salin välissä on erillinen tila pitopöytäkattausta varten. Seisovan pöydän voi kattaa myös saliin. Näyttämölle mahtuvat orkesteri ja muut esiintyjät. Orkesterille on myös taukohuone. Liikunnallisia tilaisuuksia varten talossa on pukuhuoneet ja suihkutilat. Hirsisaunassa on iso takkatupa, johon mahtuu hyvin noin 20 illanviettäjää. Saunan tuntumaan voi kokoontua myös nuotiopiiriin. Nousiaisten Alku vuokraa tiloja kaikille tahoille.
henkilökuva
Valpuri Karjalahti, kirkonrakentaja Mikon puoliso 1825-1908. Kuvaaja ei tiedossa.
Kustaa III:n sota
Napuen taistelu
hattujen sota
kolmikymmenvuotinen sota
moraali
sankaruus
suomalaisuus
suuri Pohjan sota
suvut
taistelut
Topelius, Zacharias
Kirjastot.fi
tasitelut
Kuvassa vähän käytetty Valtion yleisostokortti vuosilta 1953-1954. Kortin haltija oli Vieno Björk.
Wärri, Kaarlo
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1978
Jaakola, Keijo
Valtiopäivämies Paavali Savonen : toisenlainen Paavo oli talonpoikien edustajana valtiopäivillä yli sata vuotta sitten
Savonen, Irja
Keuruun kaupunginkirjasto
kunnanvaltuustot
1940-luku
Vasemmalta 1. vaatturimestari Timonen, 5. Sutinen, 6. Ilmari Nskanen Paavo Väisäsen takana ja keskellä takana veturimies Aaro Pitkänen.
maisema
Kuva Pukkilan Naarkoskelta. Oikealla Valveen paikka, jossa toimi Pukkilan puhelinkeskus. Valveen talon vasemmalla puolella oli Bäckmannin kauppa. Kolmas rakennus on Salinin paikka.
ihmiset
pihat
Ensimmäisessä kuvassa on näkymä Valveen pihalta Naarkoskelle. Toisessa kuva on vuodelta 1955 ja siitä on tunnistettu Elvi Valve (vas.), Tuulikki Valve, Aulikki Valve ja Anna Valve. Taustalla näkyy puhelinkeskus. Kolmas kuva on vuodelta 1955 ja siinä ovat Anna Valve sekä lapset Anneli ja Ani Valve. Seuravissa kuvissa on puhelinkeskuksen hoitaja Anna Valve sekä Anna ja Wiljam Valve. Viimeisessä kuvassa sillalla seisovat Aulikki Valve (vas.), Elvi Valve, Ella Valve, tunnistamatta ja Tuulikki Valve. Oikealla taustalla näkyvät Perttilän saunat.