Joensuu
kirjastot
henkilöt
asiakirjat
1800- ja 1900 -lukujen taitteessa syntynyttä Sakari Topeliuksen nuorisokirjastoa voidaan pitää Joensuun kirjaston lasten- ja nuortenosaston edeltäjänä. Kirjaston jalona ajatuksena oli estää nuorison turmeltuminen tarjoamalla luettavaksi isänmaallista ja kristillis-siveellisen hengen elähdyttämää kirjallisuutta. Kirjaston nimi johtui siitä, että Topeliuksen kirjat olivat lapsilainaajien keskuudessa suosituimpia kautta maan. Toisaalta Topelius kuoli juuri vuonna 1898, kun nuorisokirjastoa puuhattiin Joensuuhun. Kun joensuulaislasten keräämiä lahjoitusrahoja sitten jäi yli Topeliuksen muistoseppelekassasta, loput päätettiin käyttää lasten ja nuorten kirjoihin. Vuonna 1898 perustetun Nuorisokirjastoseuran ensimmäisiä jäseniä olivat mm. Emilia Hällström, Julia Hällström ja Thilda Beyrath, jotka jo pyörittivät pienten lasten koulua. Nuorisokirjasto toimi 20 vuotta. Kirjaston toimintaa ylläpidettiin yhdistyksen jäsenten vuosimaksuilla, sakkomaksuilla sekä lahjoitusrahoin ja lahjoituskirjoin.
Jns:n seutukirjasto – Arkisto – Topelius-kirjasto -kansio
Hällström, Emilia
Joensuun seutukirjastolle on päätynyt aineistoa Emilia Hällströmiin (1860—1941) liittyen. Emilia oli yksi piirilääkäri Henrik Hällströmin neljästä tyttärestä: Emilia, Sofia Julia (1851—1917), Elin Carolina (1857—1894) ja Hilja Lovisa (1861—1900). Sisaruksista Emilia ja Julia olivat vahvasti mukana monenlaisessa hyväntekeväisyystyössä. Emilian kerrotaan olleen syvästi uskonnollinen, hieman jäykkä ja varautunut mutta herkkä. Sisarukset mm. ylläpitivät Joensuussa yksityiskoulua useaan otteeseen vuosien 1876—1893 aikana. Emilia toimi valmistavan koulun ja tyttökoulun käsityönopettaja. Julia ja Emilia toimivat vahvasti myös vuonna 1903 perustetussa NNKY:n paikallisyhdistyksessä sekä paikallisessa lähetysyhdistyksessä. Emilian nimi löytyy arvatenkin Emilian itsensä kirjoittamana useista maakuntakirjaston kokoelmiin päätyneistä kirjoista. Käsiala on huomattavan pientä ja siistiä.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA
koulutyö
Cederberg, Arla
Arla Cederberg (1886—1961) oli Carl Johan (Janne) Cederbergin ja Johanna Selina Cederbergin tytär. Arla helsinkiläistyi varhain. Arla oli taiteen keräilijä ja yksi Joensuun taidemuseon perustajista. Hän keräsi pääasiassa suomalaista 1800-luvun loppupuolen maalaustaidetta, etenkin maisematauluja. Arlan kokoelmaa voi ihastella Taidemuseo Onnissa.
lastenkirjastot
Sakari Topeliuksen nuorisokirjasto
sähkeet
Perhe Smithin osanottosähke. Joensuulainen kauppias ja sahanomistaja Carl Johan (Janne) Cederberg kuoli äkillisesti matkallaan Pariisissa 1908. Loma Hanna-puolison (Johanna Selina Parviainen) kanssa keskeytyi. Ruumis kuljetettiin takaisin Suomeen ja Joensuuhun.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Cederberg-suku
ru, sv
Aage Romin osanotto. Joensuulainen kauppias ja sahanomistaja Carl Johan (Janne) Cederberg kuoli äkillisesti matkallaan Pariisissa 1908. Loma Hanna-puolison (Johanna Selina Parviainen) kanssa keskeytyi. Ruumis kuljetettiin takaisin Suomeen ja Joensuuhun.
Itä-Suomen karjanjalostusyhdistyksen tiedonantoja
Itä-Suomi
Pohjois-Karjala
maanviljely
karjanhoito
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.4
Osakeyhtiö Kuopion Uusi Kirjapaino
Opintotoveri 1935 : 5 Karjalan teemanumero
Laatokan Karjala
Sortavala
Hyrsylä
koulut
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.64051 OPI
Kansanvalistusseura
Joensuun lyseo
koululehdet
Joensuun lyseo perustettiin säätyjen ja senaatin hyväksynnällä vuonna 1865, eli 17 vuotta kaupungin perustamisen jälkeen. Se aloitti toimintansa ns. yläalkeiskouluna. Tällaisena se toimi aina vuoteen 1874 saakka, jolloin se muutettiin neliluokkaiseksi lyseoksi. Opetuskieli oli suomi. Yleisalkeiskoulu toimi aluksi kaupungin luutnantti Schlüterilta vuokraamissa rakennuksissa. Sen jälkeen se toimi useassa eri osoitteessa. Theodor Deckerin piirtämä koulurakennus otettiin käyttöön elokuun alusta 1894.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.5051 SAM
Joensuun lyseon toverikunta
Joensuun kirjapaino
Joensuun seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
Joensuun lyseo perustettiin säätyjen ja senaatin hyväksynnällä vuonna 1865, eli 17 vuotta kaupungin perustamisen jälkeen. Se aloitti toimintansa ns. yläalkeiskouluna. Tällaisena se toimi aina vuoteen 1874 saakka, jolloin se muutettiin neliluokkaiseksi lyseoksi. Opetuskieli oli suomi. Yleisalkeiskoulu toimi aluksi kaupungin luutnantti Schlüterilta vuokratuissa rakennuksissa. Sen jälkeen se toimi useassa eri osoitteessa. Theodor Deckerin piirtämä koulurakennus otettiin käyttöön elokuun alusta 1894.
Joensuun Lyseon toverikunta
Suomi
asetukset
omaisuus
evankelis-luterilainen kirkko
virkamiehet
virkasuhde
kristityt
protestantit
Pieni Asetus-kokous 34. Asetuksia eriuskolaisista Suomessa : laki aviopuolisojen omaisuus-suhteista.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 33.04 ASE
G. W. Edlundin kustantamo; Helsingin Sentraali-kirjapaino
Jumalanpalwelus Kreikkalais-Venäläisessä kirkossa 1884
ortodoksinen kirkko
ortodoksisuus
pääsiäinen
jumalanpalvelus
Jumalanpalwelus Kreikkalais-Venäläisessä kirkossa Pääsiäis-Sunnuntaina.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 28.2 JUM
Ekmanin perillisten kirjapaino
seurakunnat
piispantarkastukset
Kontiolahti
Piispantarkastuksessa Kontiolahdella w. 1891 piispa G. Johanssonin pitämät puheet.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 24.2 JOH
aikakauslehdet
pilalehdet
Joensuussa ilmestyi edellisen vuosisadan vaihteen molemmin puolin laskiaisaikaan pilalehti. Vanhin seutukirjastolla oleva pilalehti on Naamari vuodelta 1889. Sitä seurasivat 1890-luvulla Welikulta, Jokelainen sekä Uusi Naamari ja 1900-luvun alussa Laskiais-Naamari ja Laskiais-viesti. Ainakin Jokelaisen julkaisijaksi tunnustautui WPK, tuolloin Wapaa Palosammutuskunta. Muissa lehdissä toimituskunta lienee samankaltaisesta sisällöstä päätellen ainakin osittain sama.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 05.1 LAS
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 05.1 UUS
Joensuussa ilmestyi edellisen vuosisadan vaihteen molemmin puolin laskiaisaikaan pilalehti. Vanhin Joensuun seutukirjastolla oleva pilalehti on Naamari vuodelta 1889. Sitä seurasivat 1890-luvulla Welikulta, Jokelainen sekä Uusi Naamari ja 1900-luvun alussa Laskiais-Naamari ja Laskiais-viesti. Ainakin Jokelaisen julkaisijaksi tunnustautui WPK, tuolloin Wapaa Palosammutuskunta. Muissa lehdissä toimituskunta lienee samankaltaisesta sisällöstä päätellen ainakin osittain sama.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 05.1 JOK
Joensuun W. P. K.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 05.1 WEL
Joensuussa ilmestyi edellisen vuosisadan vaihteen molemmin puolin laskiaisaikaan pilalehti. Vanhin seutukirjastolla oleva pilalehti on Naamari vuodelta 1889. Sitä seurasivat 1890-luvulla Welikulta, Jokelainen sekä Uusi Naamari ja 1900-luvun alussa Laskiais-Naamari ja Laskiais-viesti. Ainakin Jokelaisen julkaisijaksi tunnustautui Joensuun WPK, tuolloin Joensuun Wapaa Palosammutuskunta. Muissa lehdissä toimituskunta lienee samankaltaisesta sisällöstä päätellen ainakin osittain sama.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 05.1 NAA
säännöt
Joensuun lyseo perustettiin säätyjen ja senaatin hyväksynnällä vuonna 1865, eli 17 vuotta kaupungin perustamisen jälkeen. Se aloitti toimintansa ns. yläalkeiskouluna. Tällaisena se toimi aina vuoteen 1874 saakka, jolloin se muutettiin neliluokkaiseksi lyseoksi. Opetuskieli oli suomi. Yleisalkeiskoulu toimi aluksi 1865 kaupungin luutnantti Schlüterilta vuokraamissa rakennuksissa. Sen jälkeen se toimi useassa eri osoitteessa. Theodor Deckerin piirtämä koulurakennus otettiin käyttöön elokuun alusta 1894.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.5 JOE
Kertoelma Kuopion läänin Maanwiljelysseuran waikutuksesta wuosina 1861-1886
Kuopion läänin maanviljelysseura
järjestöt
Pielisjärvi
Kertoelma Kuopion läänin Maanviljelysseuran vaikutuksesta vuosina 1861—1886. Johtokunnan toimittama Seuran 26:teen maanviljelijäin ja vuosikokoukseen Strömdalin eli Juan tehtaalla Nilsiästä syyskuun 10 ja 11 pp. 1886.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.06 KER
Kuopion uusi kirjapaino
Albom vidov valaamskago spaso-preobr monastri 1917
luostarit
kirkot
Valamo
Valamon luostari on Venäjän ortodoksisen kirkon luostari Valamon saarella Laatokan järven pohjoisosassa. Nykyään siitä puhutaan Suomessa vanhana Valamon luostarina.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – PKKO 28.2 ALB
Pappismies Ivan Petroffin syytökset Pohjois-Karjalan luterilaisia pappeja vastaan vuonna 1809
papit
luterilaisuus
Arno Rafael Cederberg, kirjailijanimi A. R. Saarenseppä, (1885–1948) oli suomalainen historiantutkija ja arkistomies, oppiarvoltaan filosofian tohtori. Hän loi tutkijanuran kahdessa maassa toimimalla historian professorina ensin Tarton yliopistossa 1919–1928 ja sitten Helsingin yliopistossa 1935–1948.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 92.87 CED – Myös teoksessa: – Suomen kirkkohistoriallisen seuran vsk. 4. – >>124194780011PKSV (lainattava)
A. R. Cederbergin tiedonanto
lapset
evankelinen liike
Aamurusko - Sortawalan ewankelisen seuran lehtisiä lapsille
Sortawalan Ewankelinen Seura
Sortavalan kirjapaino
Wiipurin Uusi kirjapaino