Asetus kunnallishallituksesta kaupungissa : annettu 8 p:nä joulukuuta 1873 ja muutettu asetuksen 1 p:ltä elokuuta 1883 kautta : lisäyksen ja ainehiston kanssa
Suomi
säädökset
asetukset
julkinen hallinto
kunnallishallinto
kaupungit
1800-luku
Asetuskokoelma sisältää Keisarillisen Majesteetin Aleksanteri Toisen 8.12.1873 vahvistamat asetukset kunnallishallinnosta kaupungissa lisäyksineen.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 35.4 ASE
G. W. Edlund
Joensuu
säännöt
rakennukset
kadut
Säännöt koskien Joensuun rakentamista, rakennuksia, katuja ja tontteja.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 30-34: YLEINEN YHTEISKUNTATIEDE jne.
Tryckeribolagets tryckeri
Eläintiede Suomalaisille Alkeiskouluille
Eläintiede Suomalaisille Alkeiskouluille on kuulunut Utran lainakirjaston kokoelmaan. Utra oli 1800-luvulla suuri teollisuusyhdyskunta, jossa oli muun muassa lasitehdas ja sahat. Utraan perustettiin tehtaanisäntien myötävaikutuksella koulu, kirjasto ja kirkko. Kirjaston kirjoista suuri osa käsitteli teologiaa, luonnontieteitä ja muita sivistäviä aiheita.
Pohjois-Karjala
puhelinluettelot
mainokset
Joensuun puhelinluettelo on vuodelta 1925. Se sisältää Joensuun kaupungin puhelinnumerot tilaajan mukaan aakkosittain sekä numerojärjestyksessä. Lopussa on myös luettelo maaseudulla olevista keskusasemista ja heidän tilaajiensa puhelinnumerot. Puhelinkeskukset olivat tuohon aikaan käsivälitteisiä. Sentraalisantrat yhdistivät puhelut, Joensuussa se tapahtui Joensuun puhelinlaitoksen keskusasemalta. Puhelinverkon automatisointi alkoi Suomessa Helsingissä 1922, maaseutukeskuksissa vasta 1950-luvulla. Aurtomatisointi oli kaikilta osin valmis vuonna 1980. Sen jälkeen alkoi puhelinverkon digitalisointi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 69.703 JOE
Joensuun kaupungin puhelinluettelo vuodelta 1938 tilaajien nimen mukaan aakkosittain ja numeroittain. Lopussa on myös luettelo Pohjois-Karjalan maaseudulla olevien tilaajien puhelinnumeroista. Puhelinkeskukset olivat tuohon aikaan käsivälitteisiä. Sentraalisantrat yhdistivät puhelut, Joensuussa se tapahtui Joensuun puhelinlaitoksen keskusasemalta. Puhelinverkon automatisointi alkoi Suomessa Helsingissä 1922, maaseutukeskuksissa vasta 1950-luvulla. Automatisointi oli kaikilta osin valmis vuonna 1980. Sen jälkeen alkoi puhelinverkon digitalisointi.
Kirjaston maakuntaosaston vanhin painettu puhelinluettelo on vuodelta 1922. Se sisältää Joensuun kaupungin puhelinnumerot tilaajan mukaan aakkosittain sekä numerojärjestyksessä. Lopussa on myös luettelo maaseudulla olevista keskusasemista ja heidän tilaajiensa puhelinnumerot. Puhelinkeskukset olivat tuohon aikaan käsivälitteisiä. Sentraalisantrat yhdistivät puhelut, Joensuussa se tapahtui Joensuun puhelinlaitoksen keskusasemalta. Puhelinverkon automatisointi alkoi Suomessa Helsingissä 1922, maaseutukeskuksissa vasta 1950-luvulla. Aurtomatisointi oli kaikilta osin valmis vuonna 1980. Sen jälkeen alkoi puhelinverkon digitalisointi.
Joensuun puhelinluettelo 1939 : kaupunkilaiset tilaajat
Joensuun kaupungin puhelinluettelo vuodelta 1939 tilaajien nimen mukaan aakkosittain ja numeroittain. Puhelinkeskukset olivat tuohon aikaan käsivälitteisiä. Sentraalisantrat yhdistivät puhelut, Joensuussa se tapahtui Joensuun puhelinlaitoksen keskusasemalta. Puhelinverkon automatisointi alkoi Suomessa Helsingissä 1922, maaseutukeskuksissa vasta 1950-luvulla. Automatisointi oli kaikilta osin valmis vuonna 1980. Sen jälkeen alkoi puhelinverkon digitalisointi.
Joensuun puhelinluettelo vuodelta 1941 sisältää tilaajat nimen mukaan aakkosittain ja numeroittain. Luettelossa on lisäksi on Pohjois-Karjalan maaseututilaajat. Puhelinkeskukset olivat tuohon aikaan käsivälitteisiä. Sentraalisantrat yhdistivät puhelut, Joensuussa se tapahtui Joensuun puhelinlaitoksen keskusasemalta. Puhelinverkon automatisointi alkoi Suomessa Helsingissä 1922, maaseutukeskuksissa vasta 1950-luvulla. Automatisointi oli kaikilta osin valmis vuonna 1980. Sen jälkeen alkoi puhelinverkon digitalisointi.
[Joensuun puhelinlaitos]
Kalevalatalo : suomalaisen kulttuurintutkimuksen ahjo ja ohjelma
kansalliseepokset
Kalevala
kulttuurijärjestöt
Kalevalaseura
Kalevalatalo
kansallinen kulttuuri
Saarinen
Eliel
Eliel Saarinen suunnitteli vuonna 1921 Kalevalatalon Kalevalaseuralle. Sen oli tarkoitus tulla Helsinkiin Munkkiniemen kärkeen, mutta rakennushanketta ei koskaan toteutettu. Kalevalatalosta oli tarkoitus tulla paitsi Kalevalaseuran toimitila, myös suomalaisen kulttuurin keskus ja tutkimuslaitos näyttelytiloineen. 1900-luvun alussa Kalevalaan ja kalevalaiseen kulttuuriin kohdistui suurta innostusta ja palvontaa. Lähde: Wikipedia
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 06 KAL
Otava
aikakauslehdet
tapahtumat
juhlat
iltamat
Pohjois-Karjalan kansanopistotyö alkoi vuonna 1895, kun osakkaita oli tarpeeksi kansanopiston opetuksen järjestämiseen. Sitä ennen kerättiin varoja ja herätettiin kiinnostusta kansanopiston perustamiseksi Pohjois-Karjalaan mm. Kansanopistoiltamissa vuonna 1892 myydyllä juhlalehdellä. Opiston sijaintipaikaksi tuli aluksi talollisen Kalle Puhakan kartano Kontiolahdella. Samana vuonna hyväksyttiin Pohjois-Karjalan kannatusyhdistyksen säännöt ja opiston ohjelma. Vuonna 1895 nimettiin myös opiston ensimmäinen johtokunta.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.6
Karjalan Sivistysseura ja Vienan Karjalaisten Liiton toiminta loppuvuosinaan
Karjala
Laatokan Karjala
karjalaisuus
toimintakertomukset
historia
toiminta
Karjalan Sivistysseura
Vienan Karjalaisten Liitto
Vuonna 1906 vienalaiset kauppiaat ja heidän suomalaiset tukijansa perustivat Wienan Karjalaisten Liiton, jonka tavoitteeksi asetettiin Vienan henkisen ja aineellisen tilan kohentaminen. Liiton nimi muutettiin vuonna 1917 Karjalan Sivistysseuraksi. Seura on satavuotisen historiansa ajan toiminut itäkarjalaisen kulttuurin, kielen ja perinteen vaalimiseksi Suomessa ja Venäjän puolella. Julkaisussa kerrotaan Karjalan Sivistysseuran perustamisesta vuonna 1917 ja alkutoiminnasta. Se sisältää myös Karjalan Sivistysseuran säännnöt. Lopussa on myös selostus Vienan Karjalaisten Liiton toiminnasta liiton loppuvuosina.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 06 KAR
Kuusjärvi
pankit
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 36.22 KUU
järjestöt
raittiusseurat
Sortavala
Valamon luostari
Laatokka
Salmi
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 37.61051 KYL
Raittiuden ystävät
Laatokan Kalastajaliitto : vuosikirja v. 1938 : XV toimintavuosi
kalastus
Laatokan Kalastajaliitto
kalanviljely
kauppa
lohikalat
kalakannat
Laatokan Kalastajaliitto ry:n kotipaikka oli Sortavala ja toiminta-alueena Suomen puoleisen Laatokan rannikon pitäjät ja kaupungit. Se perustettiin Laatikon rannikon kalastajaseurojen keskuselimeksi 25.2.1924 Sortavalassa, Vuosikirja 1938 on kertomus liiton 15. toimintavuodelta. Se sisältää myös 15-vuotiskatsauksen toimintaan sekä artikkelit: Pellervo Savolainen: Harjuksenviljelys (s. 10-19); Antti Komonen: Piirteitä Laatokan kalatuotteiden vanhasta kaupasta (s. 21-25); Kalle Hinkkanen: Huomioita Laatokan lohikannan vähenemiseen vaikuttavista syistä ja toimenpiteistä niiden ehkäisemiseksi (s. 26-29).
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.6205 LAA
pilalehdet
Joensuussa ilmestyi edellisen vuosisadan vaihteen molemmin puolin laskiaisaikaan pilalehti. Vanhin seutukirjastolla oleva pilalehti on Naamari vuodelta 1889. Sitä seurasivat 1890-luvulla Welikulta, Jokelainen sekä Uusi Naamari ja 1900-luvun alussa Laskiais-Naamari ja Laskiais-viesti. Ainakin Jokelaisen julkaisijaksi tunnustautui WPK, tuolloin Wapaa Palosammutuskunta. Muissa lehdissä toimituskunta lienee samankaltaisesta sisällöstä päätellen ainakin osittain sama.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 05.1 ILO
Kivennapa
luostarit
Lintulan luostari
nunnat
Julkaisussa kuvaillaan Kivennavan pitäjässä sijaitsevaa Lintulan naisluostaria, sen historiaa ja toimintaa.
Joensuun pääkirjaston maakuntakokoelma – PKKO 28.2 LIN
Lintulan Pyhän Kolminaisuuden naisluostari
Muistojulkaisu Kiteen lainajywästön 160-wuotisesta toiminnasta wuosina 1773-1933
Kitee
viljavarastot
pitäjänmakasiinit
perustaminen
Julkaisu sisältää tietoa Kiteen lainajyvästön perustamisesta sekä Keisarillisen majesteetin armollisen julistuksen pitäjän makasiinien uudistamisesta ja voimassa pitämisestä vuodelta 1810. Lisäksi on historiaa jyvästön 160-vuotisesta toiminnasta.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.3 MUI
Pohjois-Karjalan maanviljelysseura
henkilöt
nimikirjoitukset
Joensuun seutukirjaston maakuntaosastolle ja Pohjois-Karjalan museoon on päätynyt aineistoa liittyen von Fieandt -sukuun. Alexandra von Fieandtin nimikirjoitus vuodelta 1882 löytyy Hushållet och köket -kirjasta. Kirjan välistä löytyi mm. Finlands klagan -runoelma sekä Mycket tjock pannakaka -resepti kirjoitettuna Selma Rönnholmin käyntikortin taakse.
nuorisoseurat
Nuorisoseuraliikkeen äänenkannattaja Nuori Karjala -lehti julkaisi vuonna 1909 numeron 6 nimellä Nyyrikki : Nuoren Karjalan kevätlehti. Se sisältää mm. tietoa Pohjois-Karjalan Nuorisoseuran vaiheista vuosilta 1894-1909 sekä Pohjois-Karjalaan liittyviä runoja ja kertomuksia.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.63 NYY
Sanomalehti-osuuskunta Nuori Karjala
Nuorisoseuraliikkeen äänenkannattaja Nuori Karjala -lehti julkaisi vuonna 1910 numerot 6, 7 ja 8 nimellä Nyyrikki : Nuoren Karjalan julkaisu. Se sisältää nuorisoseuraliikkeeseen liittyvien artikkeleiden lisäksi:: Rafael Engelbergin Suomen huoli -juhlarunon Pohjois-Karjalan laulu- soitto ja urheilujuhlaan Niittylahdella kesällä 1910; Mikko V. Erich: Kansanopistojemme merkityksestä nykyhetkellä; Konst. Siitoin: Poimintoja kalastusnevojen valmistamisesta ja kalastuksesta Pielisellä; Artikkelit Pielisjoen kanavan vihkijuhlasta ja Pohjois-Karjalan kansanopistorakennuksen historiasta Niittylahdessa.
Nuori Karjala
Ohjesääntö kalanpyyntiä warten Ilomantsin kihlakunnassa.
ohjesäännöt
kalastusoikeus
Julkaisussa sääntöjä, jotka koskevat erilaisia kalastustapoja, ajankohtaa ja kalastuksen valvontaa Ilomantsin kihlakunnassa.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 33.42 OHJ
Outokumpu
kaivostoiminta
kaivokset
kaivostyö
kuparimalmit
Outokummun kaivostoiminta alkoi vuonna 1910, kaksi vuotta kuparilohkareen löytymisen jälkeen. Historiikki sisältää Outokummun kaivoksen alkuvuosien historiaa.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 63.1 OUT
Outokummun Kaivosyritys
malmit
Julkaisussa kerrotaan Outokummun kaivoksen historiaa malmiesiintymän löytymisestä (1910) lähtien, nostetuista malmimääristä ja jalostuksesta ja jatkokäsittelystä.
Joensuun pääkirjaston maakuntakokoelma – PKKO 63.1 OUT
Pohjois-Karjalan Historiallinen Seura
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Joulunviettotapoja -kysely
Pohjois-Karjalan ja Joensuun opas ja liikekalenteri 1927
yritykset
liikelaitokset
myymälät
teollisuus
teollisuusrakennukset
tehtaat
pitäjät
kunnat
Liikekalenteri sisältää Joensuun ja Pohjois-Karjalan yritysten, teollisuuslaitosten ja kauppaliikkeiden ilmoituksia vuodelta 1927. Siinä on tietoja Joensuun palveluista ja niiden osoitteet sekä huomattavimmat Pohjois-Karjalassa ja Joensuussa toimivat ja seurat ja yhdistykset tuohon aikaan. Kirja sisältää myös luvun: Lyhyt silmäys Pohjois-Karjalan historiaan sekä teollisuuden kehitykseen. Pohjois-Karjalan pitäjät: pinta-ala ja väkiluku 31.12.1926, on lueteltu ja tietoja on mm. kuntien teollisuudesta. Erikseen on tietoja Värtsilän teollisuudesta sekä Outokummun kaivoksesta. Sisältää runon Pohjois-Karjala, jonka on kirjoittanut Terttu Orpana. Mukana on kuvasivuja Joensuusta ja Pohjois-Karjalasta: teollisuuslaitoksista ja muista rakennuksista ja maisemakuvia. Valokuvat kuvateksteineen: Koli ( s. 5) Joensuun kaupunki lentokoneesta 300 metrin korkeudesta kuvattuna ( s. 7) Sankarivainajien hautapatsas Joensuun luterilaisella hautausmaalla (s. 9) Pohjois-Karjalan vapaudenpatsas - taustalla Joensuun kaupungintalo (s. 11) Penttilän saha 250 m. korkeudelta kuvattuna (s. 13) Joensuun luterilainen kirkko (s. 15) Ilosaari (s. 17) Joensuun yhteiskoulu ja Joensuun lyseo (s. 19) Joensuun tyttökoulu ja Joensuun kansakoulu (s. 21) Rauta-aitan liiketalo (s. 23) Joensuun kreikka.-katol. kirkko (s. 25) Itä-Suomen faneeritehdas o.y. Joensuussa (s. 27) Joensuun kaupungintalo (s. 29) Yleiskuvia Joensuusta (s. 31) Joensuun Linnunniemi (s. 33) Pankakosken tehdasalue lentokoneesta kuvattuna (s. 35) Pankakosken tehdas vesisulkulaitoksineen (s. 37) Ilomantsi : näköala Möhkön tehdasalueelta (s. 39) Ilomantsi : näköala Kuolismaan vaaralta itäänpäin (s. 41) Maisema Ilomantsin kirkonkylästä (s. 43) Megrin kuulu kenttävartio : entinen luoistari (s. 45) Kaunis Koitajoki Ilomantsissa (s. 47) Möhkönkoski Ilomantsissa ja Järvimaisema Ilomantsissa (s. 49) Kesäinen karhunpesäryteikkö Ilomantsissa (s. 51) Valtakunnan itäraja talvella ja Tukinuittoa kesäisin rajaseudulla (s. 53) Linnunniemen hovi Pälkjärven Pälksaaressa (s. 55) Värtsilä lentokoneesta kuvattuna (s. 57) A. B. Värtsilä Oy:n vanne-, rauta- ja naulatehdasrakennus (s. 59) Osa Värtsilää talvella (s. 61) Outokummun kaivos [piirros] (s. 63) Outokummun kaivos (s. 65) Nurmeksen kylpylaitos (s. 67) Maisema Kolilta ja Matkailijayhdistyksen moottorialus "Ukko-Koli" (s. 69) Puntarikoski ja Kuusankoski Koitajoessa (s. 71) Höljäkän Konnanlampi ja Maanvilj. Pekka Kilpeläisen talo Nurmeksen Porokylässä : entinen Simo Hurtan hovi (s. 75) Nurmeksen Kauppa Oy:n liiketalo (s. 77) Pohjois-Karjalan Kirjapaino Oy:n uusi liiketalo [piirros] (s. 78) Liperin kirkko ja Siikakosken tehdas (s. 79)
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 42.76
Pohjois-Karjalan kirjapaino
Pohjois-Karjalan suojeluskuntalainen 1924
suojeluskunnat
Lotta Svärd
kausijulkaisut
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 39.051 POH
Joensuun Sk- ja Lotta Svärd-piirit
Nurmes
rakentaminen
tontit
Keisarillisen Suomen Senaatin 19.12.1882 vahvistamat rakentamisen säännöt Nurmeksen kauppalalle painettuna kirjasena.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 33.23 RAK
Sortavalan Evankelinen Seura : piirteitä sen synnystä, kehityksestä ja toiminnasta v:na 1890-1940 sekä ev. seuran ja Jamilahden kansanopiston vuosikertomukset v:lta 1939, 1940 ja 1941-1942
uskonnolliset järjestöt
evankelis-luterilainen kirkko
kansanopistot
Sortavalan evankelinen seura
Jamilahden kansanopisto
Sortavalan Evankelisen Seuran perustava kokous pidettiin 30.6.1890 Kymölän seminaarissa. 50-vuotiskertomuksessa kerrotaan seuran perustamisesta, kehityksestä ja toiminnasta. Kirja sisältää myös evankelisen seuran sekä Jamilahden kansanopiston vuosikertomukset vuosilta 1939-1942.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 25.3 SOR
Sortavalan evankelinen seura 1890-1915 : 25 vuoden kertomus
Sortavalan Evankelisen Seuran perustava kokous pidettiin 30.6.1890 Kymölän seminaarissa. Kirjassa kerrotaan seuran 25-vuotisesta toiminnasta. Se sisältää myös Sortavalan Evankelisen seuran säännöt, jotka Keisariilinen Suomen Senaatti oli vahvistanut 23.5.1890.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 25.3 KOR
suvut
kirjat
Hällström
Hilja
Syntymäpäiväkirja : raamatunlause ja hengellinen värsy suomalaisesta hengellisestä runoudesta poimittu kullekin vuoden päivälle. Kirja on kuulunut Hilja Hällströmille (1861—1900). Kirjasta löytyy mm. seuraaviin henkilöihin liittyviä tietoja: Maikki Pakarinen, Hugo Olsoni, Lahja Mömmö, Henrik Hällström, Hubert Hällström, Erkki Hällström, Christina Hällström, Maikki Hällström, Conradine Lagus, Henrik Ilvonen, Alma Ilvonen, Toini Ilvonen, Alma Ilvonen, Hannes Winter, Henrika Winter, Aino Winter, Sanni Lagus, Gustaf Melander, Bertha Relander, Karl Relander, Cistus Relander, Oskar Relander, Gustaf Enwald, Johan Enwald, Reinhold Enwald, Karolina Enwald, Henrik Ervast, Lina Kiljander, Sigrid Axelson, Alma Chydenius, Selma Nyman, Anna Hasselblatt, Ivar Hasselblatt, Edith Kiljander, Adele Tavast, Selma Nyman, Sigrid Nyman, Ingrid Melander, Augusta Petrelius, Agnes Dahlström, Fanny Söderholm, Minna Stenroth, Thekla Rikström, Stella Alfthan, Nina Alopaeus, Axel ja Anna Argillander, Olga Forstén, Venda Weckström, Hilda Weckström, Johanna Europaeus, Anna Lovisa Hjerppe, Thilda Beyrath... Hilja Lovisa oli yksi piirilääkäri Henrik Hällströmin tyttäristä. Hän toimi opettajana Joensuussa. Hilja jäi sisarustensa Emilian (1860—1941), Julian (1851—1917) ja Elinin (1857—1894) tapaan naimattomaksi. Hällströmin sisaruksista etenkin Emilia ja Julia olivat vahvasti mukana monenlaisessa hyväntekeväisyystyössä.
Turku : K. Werkko
Waiwaishoidon Ohjesääntö Kiihtelysvaaran kunnalle
köyhäinhoito
sosiaalihoito
Kiihtelysvaara
Julkaisu sisältää Waiwaishoidon Ohjesäännön Kiihtelysvaaran kunnalle lisäksi Asetuksen kunnallishallituksesta maalla, Waiwaishoidon asetuksen ja Asetuksen irtolaisista ja niiden kanssa menettelemisestä.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 37.2 WAI
henkilövalokuvaus
rintakuva
vaatteet
kampaus
valokuvataide
Lahtelaisen Lootus Valokuvaamon ottama rintakuva Torppilaisesta Heikkilän talon tyttärestä. Kuvassa neidolla on yllään kaunis pitsikoristeinen vaate, jonka v-aukkoista miehustaa koristaa suuri rusetti ja kuusi nappia. Hiukset on sidottu tummemalla rusettinauhalla ja pitkät helmet roikkuvat kaulassa. Kohtalokas totinen ilme on kohdistunut yläviistoon.
kaivot
ruusut
Epätarkassa kuvassa on Puutulan tilan vinttikaivo noin vuodelta 1940 Pukkilan Torpista. Edustalla kukkivat juhannusruusut ja taustalla osin puiden katveessa näkyy kahden rakennuksen päädyt.
Henkilövalokuvaus
sota-aika
Ryhmäkuva viidestä miehestä sotilasvaatetuksessa noin vuosilta 1941-1942. Kuvassa alarivissä vasemmalla, Lauri Virtanen.
Kuvassa vähän käytetty Valtion yleisostokortti vuosilta 1953-1954. Kortin haltija oli Vieno Björk.
perheet
vaatturin työ
Kuvassa vasemmalla vaatturimestari Katajavuori, poika Reijo ja vaimo Saima vuodelta 1940 Pukkilan Torpista.
Kuvassa vasemmalla Alli Heikkilä (Virtanen), keskellä Sakari Lehto ja oikealla Hilma Ollila (Kakko).
seuratoiminta
Torpinkylän raittiusseuran talo, Rientola, vuodelta 1926 vihkiäisasussaan.
ratsuväki
hatut
miekkailu
Valokuvaamo Waalijoki on ikuistanut tämän ratsumiehen. Kuvassa on Lauri Salmi noin vuodelta 1932 Uroin talosta Pukkilan Torpista. Hänellä on yllään ratsumiehen varustus ja kuvaan on nostettu näkyviin myös miekka.
kampaukset
Kuvasta tunnistettu takaa vasemmalta toisena Yrjö Hyrylä Naarkoskelta, toiselta riviltä ylhäältä vasemmalla toisena Alli Heikkilä (Virtanen) ja alarivistä vasemmalta toisena Ida Selvenius (Oksa). Kuva on otettu vuonna 1926. Vaatetus ja hiusmallit ovat ajan mukaisia.
kirjeet
lehdistökirjoittelu
tullivalvonta
Minna Canth
Kirjeestä on tallella vain alku. Vastaanottajaa ei tiedetä eikä sen kirjoittaja ole Minna Canth. Kirje on päivätty Jyväskylässä ja kirjoittaja mainitsee ehkä muuttavansa sieltä pois, ryhtyvänsä "Auran toimittajaksi". Kirjeessä kommentoidaan Minna Canthin kirjoitelmaa "Sananen viljatulleista".
Minna Canthin käsialalla kirjoitettu runon katkelma.
Päijänne-lehdessä 3.5.1878 ilmestynyt nimetön lehtikirjoitus otsikolla "Pieni kevät-sävellys", jonka aiheena puistot, katujen siivous ja kaupungin kaunistaminen. Todennäköisesti Minna Canthin kirjoittama (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Suomalainen teatteri
teatteri
Esitetty Birch-Pfeiffer: Sirkka. Tämä ja muut Jyväskylässä samana vuonna vierailleen Suomalaisen Teatterin näytäntöjen esittelyt ovat todennäköisesti Minna Canthin kirjoittamat (Kannila, 1967).
Kuopion kaupunginkirjasto‒Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Yleinen raittiuskokous Kuopiossa 1.7.1886
raittius
Keski-Suomi-lehdessä 15.7.1886 julkaistu uutinen otsikolla "Yleinen raittiuskokous Kuopiossa (K.-S.:n kirjeenvaihtajalta). Keskustelut" raittiusseuran kokouksesta Kuopiossa. Uutisessa selostetaan Minna Canthin puheenvuoroa ja sen herättämää keskustelua. Canth kannatti muun muassa naisen moraalista oikeutta avioeroon alkoholistipuolisosta. Samantyylinen selostus ilmestyi myös Savo-lehdessä 13.7.1886.
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Savo-lehdessä 13.7.1886 julkaistu uutinen otsikolla "Yleinen raittiuskokous Kuopiossa (1. p. heinäk.)" raittiusseuran kokouksesta Kuopiossa. Uutisessa selostetaan Minna Canthin puheenvuoroa ja sen herättämiä reaktioita. Canth kannatti muun muassa naisen moraalista oikeutta avioeroon alkoholistipuolisosta. Samantyylinen selostus ilmestyi myös Keski-Suomi-lehdessä 15.7.1886.
Tapio-lehdessä 1886 ilmestynyt, oletettavasti Minna Canthin laatima nimetön lehtikirjoitus. Helle Kannilan (Minna Canthin kirjallinen tuotanto, 1967) mukaan kirjoitus on "tyylistä päätellen Minna Canthin kirjoittama". Kirjoituksessa pohditaan muun muassa sitä, miksi tyttöjen koulumaksut ovat puolta suuremmat kuin poikien (40 markkaa, poikien 20 markkaa).
naisen asema
Savo-Karjalassa 1890 ilmestynyt Minna Canthin lehtikirjoitus, jonka alaotsikkona: "Suomen Naisyhdistyksen haaraosasto Kuopiossa" Koskee siveellisyysrikoksista annettuja tuomioita. Tyylistä päätellen voi olla Minna Canthin kirjoittama. Todennäköisesti tämä on se kirjoitus, jonka Lucina Hagman (Minna Canthin elämäkerta II s. 79) mainitsee Minna Canthin kirjoittamaksi jo 1886, mutta jonkalaista ei sen vuoden Kuopion lehdistä löydy. Kysymykseen liittyvässä polemiikissa esiintynyt Eräs ei voi olla Minna Canth. (Kannila, 1967.) Linkki Kansalliskirjaston digitoituun aineistoon http://digi.kansalliskirjasto.fi/sanomalehti/binding/86668#?page=2
Toimittajat Minna Canth ja A. B. Mäkelä. 1. vihko ilmestyi heinäkuulla 1889. Suomentajista ei ole tietoa, mutta todennäköisesti Minna Canth on suomentanut ainakin osan lehdessä julkaistuista kirjoituksista ja novelleista. Sisällys: Maailman synty ja maailman loppu. Professori Rudolf Falbin mukaan. S. 1—16. Kristinopin ydin unhotettu. Kreivi Leo Tolstoin mukaan. S. 17—25. Kuinka rikasta haudataan. Norjan kielestä suomennettu. S. 26—32. Linkki Kansalliskirjaston digitoituun aineistoon: http://digi.kansalliskirjasto.fi/aikakausi/binding/500003