Hämeenlinnan osote-kalenteri 1913–1914
subject: osoitteet
subject: luettelot
subject: hakemistot
subject: kalenterit
subject: osoitehakemistot
subject: henkilöhakemistot
subject: yritykset
subject: ammatinharjoittajat
subject: palvelut
subject: liike-elämä
subject: virastot
subject: koulut
subject: mainokset
subject: ilmoitukset
subject: historia
subject: Hämeenlinna
subject: 1910-luku
subject: 1913
description: Edellisen osoitekalenterin ilmestymisestä oli vuonna 1913 kulunut jo yli 25 vuotta, joten esipuheessa tämä kalenteri esitellään ensimmäisenä Hämeenlinnassa ilmestyvänä osoitekalenterina. Numerojärjestyksessä etenevä luettelo kaduista, talonomistajista, vuokratonteista ja niiden omistajista aloittaa kalenteriosuuden. Tämän jälkeen seuraa varsinainen kaupunkilaisten aakkosellinen osoiteluettelo sekä liike- ja ammattiluettelo, joka alkaa apteekeista ja päättyy vakuutuslaitoksiin. Lisäksi kalenteri sisältää luettelon virastoista, yhdistyksistä ja kouluista. Hämeenlinnalaisten liikkeiden ja yritysten ilmoitukset ovat kalenterin alussa ja lopussa. Ilmoituksia tutkimalla selviää vaikkapa A. Gust. Skogsterin tavaratalon eri osastojen tuotevalikoima vuonna 1913.
source: Julkaistu kirjana: Hämeenlinna, 1913.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Teksti/PDF
language: fi

Hämeenlinna tammikuun 19 p:nä 1639–1939 : juhlaviikko kesäkuun 18–25 p:nä 1939.
subject: juhlajulkaisut
subject: 1930-luku
subject: Hämeenlinna
description: Hämeenlinnan kaupungin perustamisesta tuli kuluneeksi 300 vuotta tammikuussa 1939. Syntymäpäiväjuhlan kunniaksi vietettiin juhlaviikkoa 18.–25. tammikuuta ja kaupungin "nuori polvi" sai juhlan muistona oheisen juhlajulkaisun omakseen. Julkaisu alkaa kuvitteellisella kurkistuksella elämään Hämeenlinnan vanhassa kaupungissa 1600-luvulla. Lisäksi teos sisältää hämäläisrunoilijoiden juhlaa varten kirjoittamia runoja sekä valokuvia 1930-luvun Hämeenlinnasta.
source: Hämeenlinna : Hämeenlinnan kaupunki, 1939.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Teksti/PDF
language: fi

Sotilaan sääntöjä
subject: säännöt
subject: sotaväki
subject: 1880-luku
subject: Hämeenlinna
description: Venäjän vallan aikana vuosina 1881–1901 Suomessa oli asevelvollisuuteen perustunut oma armeija, niin sanottu Suomen vanha sotaväki. Hämeenlinnassa Suomen kasarmien alueella toimi tällöin Suomen 7. Hämeenlinnan tarkk'ampujapataljoona. Suomalaisen sotaväen virkakielenä oli ruotsi, opetuskielenä suomi ja komentokielenä venäjä. Hämeenlinnassa painetuissa Sotilaan säännöissä vuodelta 1884 luetellaan alipäällystön ja sotilaiden velvollisuudet ja annetaan määräyksiä mm. sotilaiden "kunnian teosta". Säännöt sisältävät myös venäjänkielisten komentojen ja lukusanojen käännökset suomen kielelle.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinnassa : (Hämäläisen osake-yhtiön kirjapainossa), 1884.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Teksti/PDF
language: fi

Erikin kronikka (katkelma)
subject: äänitteet
subject: äänitiedostot
subject: Häme
subject: kronikat
subject: ristiretket
description: Erikin kronikka on tuntemattoman tekijän 1320-luvulla kirjoittama ruotsalainen riimikronikka. Kronikan alkupuolella kerrotaan Birger-jaarlin johtamasta Hämeen ristiretkestä 1200-luvun puolivälissä. Kronikan mukaan kristityt perustivat silloin Hämeeseen linnan (Taffwesta borg), jonka yleisesti uskotaan tarkoittavan Hakoisten linnaa Janakkalassa, ei siis nykyistä Hämeen linnaa. Eerikin kronikan Hämettä käsittelevät säkeet voi myös itse lukea suomeksi esimerkiksi Hämeenlinnan kaupungin historian I osasta (s. 54–55). Äänitteen on toteuttanut Lasten ja nuorten kulttuurikeskus ARX vuonna 2010, lukija Antti Paranko.
source: Julkaistu painettuna teoksessa: Hämeenlinnan kaupungin historia . I osa : Hämeen linnan esi- ja rakennushistoria. - Hämeenlinna : Hämeenlinnan kaupunki, 1917.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Ääni/MBEG
language: fi

Om jernvägsbyggnaden emellan Helsingfors och Tavastehus
subject: historia
subject: radanrakennus
subject: rahoitus
subject: rautatiet
subject: rautatieliikenne
subject: Häme
subject: Hämeenlinna
subject: Helsinki
description: Kertomus Helsingin ja Hämeenlinnan välisen rautatien rakennusvaiheista ilmestyi vuonna 1860 Finlands allmänna tidning -lehdessä, joka on digitoituna Kansalliskirjaston historiallisessa sanomalehtikirjastossa. Hämeenlinnan kaupunginkirjaston Hämeenlinna-kokoelmassa kertomus on eripainoksena.
source: Julkaistu sanomalehdessä: Finlands allmänna tidning 25.6.1860 (nro 146). http://digi.lib.helsinki.fi/sanomalehti/secure/showPage.html?conversationId=3&action=entryPage&id=407325&pageFrame_currPage=5
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Teksti/PDF
language: sv

Huvilauluja Hämehestä : 1:nen vihko
subject: arkkiveisut
subject: laulut
subject: Häme
subject: Janakkala
description: Lauluvihkosen esipuheen ovat allekirjoittaneet tilan mies Kustaa Paturi ja seurakunnan lukkari G. Sileeni Janakkalasta. Tekijät itse kuvailevat runovihkonsa sisältöä seuraavasti: "Tässä wihossa olemme enimmittäin laulaneet Rakkauesta, jossa olemme wähin kuwailleet rakkauen luontoa, ja siinä sivussa tahtoneet näyttää mitkä onnettomat seuraukset rakkaus tuottaa, waromattomuuesta." Huvilaulut saivat aikanaan varsin myönteisen vastaanoton kirjallisissa piireissä. Kokoelman toinen runo Kirwiäiselle (Ilon ääni, ihanainen...) on tullut tunnetuksi myös lauluna, tavallisemmin nimellä Leivolle.
source: Julkaistu kirjana: Helsinkissä : G. O. Wasenius, 1842. http://s1.doria.fi/helmi/bk/1800/fem970241/slides/01.html
publisher: Kansalliskirjasto
contributor: Paturi, Kustaa
contributor: Sileeni, G.
format: Teksti/PDF
language: fi

Hämeenlinna. Kirjasto.
subject: kirjastot
subject: kirjastorakennukset
subject: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
subject: Pikkutori
subject: Puntilan talo
subject: Hämeenlinna
subject: 1930-luku
description: Pikkutorille vuonna 1900 rakennetusta ortodoksisesta sotilaskirkosta muovailtiin kirjastotalo 1920-luvun alkupuolella, minkä jälkeen rakennus ympäristöineen säilyikin lähes muuttumattomana vuosikymmeniä. Kirjasto muutti pois kuvan rakennuksesta, kun uusi kirjastotalo valmistui Lukiokadun alkupäähän vuonna 1983. Etualalla näkyy mukulakivin kivettyä Pikkukatua, joka edelleenkin kulkee poikittain vanhan kirjastotalon etupuolitse. Taustalla puiden takana näkyvän empirerakennuksen rakennutti vuonna 1832 lääninmaanmittari Herman Otto Gylling. Rakennuksessa toimi vuosina 1911–1923 Felix Skogsterin perustama Paitatehdas Tilhi oy. Skogster rakennutti tehdasta varten Hallituskadun varrelle vanhan empiretalon jatkoksi kaksikerroksisen kivitalon, jonka suunnitteli Armas Rankka. Seuraava omistaja oli tehtailija Lauri Alanko, jonka aikana sekä vanha että uusi rakennus muutettiin asuinkäyttöön. Nämä muutokset suunnitteli paikallinen rakennusmestari K. B. Koskinen, joka vaihdatti myös empirerakennuksen alkuperäiset kuusiruutuiset ikkunat neliruutuisiksi. Vuonna 1944 kiinteistön omistajaksi tuli vaihtokaupalla Johan Fredrik Puntila. Vaikka Puntilan suku luopui talosta jo vuonna 1988, rakennus tunnetaan edelleenkin kaupungissa Puntilan talona.
source: Hämeenlinna : Suomalainen kirjakauppa Oy.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Rengon kirkko
subject: kirkot
subject: kirkkorakennukset
subject: kivikirkot
subject: keskiaika
subject: Rengon kirkko
subject: Renko
description: Rengon Pyhän Jaakon harmaakivikirkko on rakennettu 1400-luvun loppuvuosikymmenillä. Sen erikoisuutena Suomen keskiaikaisten kirkkojen joukossa on harvinainen kahdeksankulmainen pohja. Apostoli Jaakobille omistettu Rengon kirkko oli tunnettu pyhiinvaelluskohde jo keskiajalla.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Riihilahden talo Lammin Porraskoskella
subject: rakennukset
subject: täysihoitolat
subject: majoitusliikkeet
subject: maatilat
subject: Riihilahti
subject: Riihilahden täysihoitola
subject: Koivuharjun täyshihoitola
subject: Rantaharjun täysihoitola
subject: Porraskoski
subject: 1910-luku
description: Kuvassa on Riihilahden tilan vanha päärakennus Lammin Porraskosken kylässä. Talon vanhin osa rakennuksen keskellä on peräisin 1790-luvulta, jolloin isäntänä oli Johan Johaninpoika. Tilalla toimi täysihoitola vuosina 1935–1939. Kesävieraita majoitettiin päärakennuksen lisäksi kahdessa muussakin saman suvun isännöimässä talossa, Koivuharjussa ja Rantaharjussa. Ruokailemaan kaikki vieraat tulivat päätalon suureen saliin, rantaelämää taas vietettiin Kuohijärven hiekkarannalla Rantaharjussa. Sota-aikanakin Koivuharjussa ja Rantaharjussa majoitettiin joitakin upseeriperheitä ja myös juutalaispakolaisia. Sodan jälkeen, 1950-luvun alussa täysihoitolatoimintaa jatkoivat Hellä ja Yrjö Riihilahti Koivuharjussa ja Viljo Riihilahti Rantaharjussa. Koivuharjussa toiminta loppui vuonna 1972, mutta Rantaharjun täysihoitola toimi vielä vuoteen 1984 asti. Riihilahden tilan päärakennusta on kunnostettu useaan otteeseen, mutta ulkoasu on säilynyt näihin päiviin asti hyvin samanlaisena kuin tässä vanhassa valokuvassa. Riihilahden taloa isännöi nykyään jo seitsemäs sukupolvi Johan Johaninpojan jälkeläisiä suoraan alenevassa polvessa.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Lammin kirkonkylän kansakoulu
subject: koulut
subject: koulurakennukset
subject: kansakoulu
subject: kirkonkylät
subject: Lammi
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
subject: 1905
description: Lammin kirkonkylän ensimmäinen kansakoulurakennus rakennettiin vuonna 1873 vuotta aiemmin valmistuneen pitäjäntuvan yhteyteen. Koulu sijaitsi Iso-Lukkarin tilan mailla Lammin kirkkoa vastapäätä, maantien toisella puolella. Kansakoulun ensimmäiseksi opettajaksi tuli Kaarlo Kunelius, joka sai opetettavakseen 16 poikaa. Tytöt pääsivät kansakouluun vuotta myöhemmin Kaitalassa, kolmen kilometrin päässä kirkolta. Kirkonkylän koulutalossa oli luokkahuone ja käsityöhuone, opettajan asunto ja kaksi eteistä, toinen opettajalle ja toinen koululaisille. Vuonna 1883 rakennettiin itäpäädyn jatkeeksi uusi kyökki. Poika- ja tyttökansakoulut yhdistettiin, kun myös kunnantupa saatiin koulun käyttöön vuonna 1883. Valokuva kirkonkylän kansakoulusta oppilaineen on vuodelta 1905. Vanha kansakoulurakennus paloi sisällissodan aikaisessa kirkonkylän tulipalossa. Muutaman vuoden kansakoulu joutui toimimaan hajallaan eri rakennuksissa, kunnes uusi kansakoulu valmistui Konnarinmäelle vuonna 1921.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Lammi
subject: rakennukset
subject: liikerakennukset
subject: myymälät
subject: kellosepät
subject: Peltolehto
subject: Ruoppila
subject: kirkonkylät
subject: Lammi
subject: 1920-luku
description: Tässä 1920-luvun valokuvassa on etualalla nähtävissä kaksi näihin päiviin asti säilynyttä rakennusta Lammin kirkolta Hämeenlinnan suuntaan johtavan raitin varrelta. Etumaisena pääty tielle päin on kelloseppä Nestor Ruoppilan talo, jossa kelloseppä sai vuonna 1907 luvan harjoittaa myös kirjakauppaliikettä. Nestor Ruoppilan poika Veikko Ruoppila (1907–1993) oli tunnettu professori ja suomen murteiden tutkija. Ruoppilan talossa toimi kansalaissodan jälkeen vuoden verran myös Lammin säästöpankki ja 1920-luvulla edelleen kirja- ja paperikauppa. Vuosiksi 1937–1950 taloon asettui Lammin kunnankirjasto. Suojellussa rakennuksessa on nykyäänkin liiketiloja. Kuvan tornillisen talon rakennutti 1800-luvun lopulla kauppias Johan Alfred Peltolehto (Åkerlund). Vuodesta 1934 rakennuksessa toimi kauppiaan lesken vuokralaisena Lammin osuuskaupan kahvila-ravintola. Peltolehdon talon torni purettiin 1950-luvulla, sen jälkeen kun rakennus oli tullut kunnan omaisuudeksi. Lammin kunnankirjasto on toiminut myös tässä talossa vuosina 1953–1969. Taimmaisena näkyvää Soimanpohjan taloa, jossa sijaitsi kirkonkylän postitoimisto, ei ole enää olemassa. E. Soimanpohja (Slasnikoff) toimi Lammin postitoimiston vakinaisena hoitajana vuosina 1890–1930.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Marjala Lepaalla
subject: rakennukset
subject: puutarhaoppilaitokset
subject: Lepaan puutarhaopisto
subject: Marjala
subject: Tyrväntö
subject: Lepaa
subject: Hattula
subject: 1930-luku
description: Suomen lippu nousee salkoon Tyrvännössä Lepaan puutarhaopiston Marjala-rakennuksen vieressä. Marjala rakennettiin 1820-luvulla Lepaan kartanon viljamakasiiniksi. Kartanon viimeinen yksityinen omistaja oli K. F. Packalén, joka testamenttasi tilansa valtiolle perustettavaa puutarha- tai maanviljelyskoulua varten. Lepaan puutarhaoppilaitos aloitti toimintansa vuonna 1912. Arkkitehti H. R. Helinin johdolla kartanon alueelle rakennettiin uusi koulurakennus Opistola, joka kuitenkin paloi vuonna 1934. Myös kartanon vanhoja rakennuksia kunnostettiin: Entisestä väentuvasta tuli asuntolarakennus Kotila ja entisestä viljamakasiinista marjanjalostuslaitos Marjala. Opistola, Kotila ja Marjala reunustivat oppilaitoksen piha-aluetta. Puutarhaopiston alkuaikoina Marjalassa oli jäävarasto ja marjanjalostuslaitos, myöhemmin opiston toimisto, ruokala ja keittiö ja myös posti. Vuonna 1975 perustetun Lepaan puutarhamuseon näyttelytilat olivat aluksi Marjalassa, nykyään siellä on museon toimisto, kirjasto ja opiskelijoitten olohuone. Lepaalla toimii edelleen Hämeen ammattikorkeakoulun Lepaan yksikön puutarhaoppilaitos.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Karhuluolalla
subject: patsaat
subject: veistokset
subject: Karhuluola
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: muoti
subject: pukeutuminen
subject: 1910-luku
description: Hyvinpukeutunut seurue on asettunut kuvattavaksi Aulangon Karhuluolassa 1910-luvulla. Karhuperhettä esittävä veistos ryhmän taustalla on kuvanveistäjä Robert Stigellin tekemä, ja se pystytettiin Aulangolle vuonna 1907. Samassa yhteydessä valmistuivat Karhuluolalta ylös Aulangonvuorelle johtavat kiviset portaat ja vuoren päällä sijaitseva näkötorni.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Lyyti, Aune ja Bella Alkuyhtiön pihassa 1915
subject: valokuvat
subject: rakennukset
subject: asunto-osakeyhtiöt
subject: pihat
subject: Alku-yhtiö
subject: asukkaat
subject: Koulukatu
subject: Kasarmikatu
subject: Pohjoinen Niittykatu
subject: Hämeenlinna
subject: 1910-luku
subject: 1915
description: Työväen asunto-osakeyhtiö Alku perustettiin vuonna 1892 Kasarmikadun varrelle, Pohjoisen Niittykadun ja Koulukadun välissä olevalle tontille. Arkkitehti Henrik Helin suunnitteli tontille neljä puista asuintaloa, joihin tuli yhteensä kaksikymmentä asuntoa. Kuvassa taustalla näkyvä tiilinen ulkorakennus rakennettiin tontin itäreunaan. Siinä sijaitsivat pakari, pesutupa ja käymälät. Kevättulvat ja tulipalot koettelivat tämän kaupungin ensimmäisen asunto-osakeyhtiön asukkaita, niin että vuosisadan vaihteessa jäljellä olivat vain kaksi Koulukadun puoleista asuinrakennusta. Asukkaina olivat tuolloin nuohooja K. Tamminen, kirjansitoja Fr. Göök (Saarenheimo), muurari Forsman, muurari Terho, kirjaltaja Y. Ranta, kolporttööri J. Kämäri, vanginvartijat Nurkka ja Sainio, posteljooni K. Niemi, vahtimestari E. J. Rajalin ja teurastajan leski Skytt. Vuonna 1915 yhtiössä asui myös vanginvartija Hugo Louhivaara, jonka albumista kuva on peräisin. Kuvan Aune lienee posteljooni Kalle Niemen tytär. Alku-yhtiön tontin ja rakennukset osti vuonna 1923 ajuri Heiniö. Heiniön jälkeen omistajana oli Suomalainen Nafta Oy ja vuodesta 1934 alkaen Heinäsen kiviveistämö.
format: Kuva/JPEG
language: fi

H:linna kirkko
subject: kirkot
subject: kirkkorakennukset
subject: Hämeenlinnan kirkko
subject: puistot
subject: Toripuisto
subject: torit
subject: katuvalaistus
subject: Hämeenlinna
subject: 1910-luku
description: Hämeenlinnan kirkon ja toriaukion väliin valmistui 1910-luvun alussa Armas Lindgrenin suunnittelema Toripuisto, jonka molempiin päihin rakennettiin avoimet paviljonkirakennukset. Samassa yhteydessä tori kivettiin. Tässä ilmeisesti vuonna 1913 otetussa kuvassa päähuomion vie kuitenkin torin pohjoislaidan koristeellinen valaisinpylväs. Samoja tai ainakin hyvin samanlaisia valaisinpylväitä voi edelleen nähdä Sibeliuksenpuiston käytävien varrella. Keskustan katuvalaistus sähköistettiin vuodesta 1899 alkaen. Ensimmäiset sähkölamput olivat nopeasti kuluvia kaarilamppuja. Jo seuraavalla vuosikymmenellä saatiin kuitenkin Hämeenlinnassakin käyttöön Thomas Alva Edisonin uusi käänteentekevä keksintö, hehkulamppu.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Kaivokadun lastentarha
subject: päivähoito
subject: päiväkodit
subject: lastentarhat
subject: lapset
subject: Kaivokadun lastentarha
subject: Hämeenlinna
subject: Kauriala
subject: 1930-luku
description: Hämeenlinnan ensimmäinen kunnallinen lastentarha syntyi, kun Mannerheimin lastensuojeluliiton ylläpitämä kansanlastentarha luovutettiin kaupungin hoidettavaksi syksyllä 1928. Aluksi tilat vuokrattiin Kaurialasta kamreeri E. A. Koposen omistamasta puutalosta, joka on edelleen olemassa osoitteessa Armas Launiksen katu 1. Syksyllä 1931 lastentarha sai käyttöönsä uudet ja ajanmukaisiksi kunnostetut tilat entisestä Hämeenlinnan rouvasseuran talosta Kaivokadun ja Birger Jaarlin kadun kulmasta. Talo oli samana vuonna siirtynyt kaupungin omistukseen, ja kunnostuksen jälkeen sinne sijoittui lastentarhan lisäksi myös kaupungin lastenkoti. Johtajana uudessa Kaivokadun lastentarhassa toimi Taimi Aronen ja toisena opettajana Hildi Nystöm. Kuvan lapset leikkivät sisätiloissa olevalla hiekkalaatikolla tuolloin vielä Kaurialan puolella sijainneessa lastentarhassa. Kolmas oikealta on Margit Eskman, josta tuli Kansansaeläkelaitoksen johtaja ja sosiaalihallituksen pääjohtaja. Eskmanin vasemmalla puolellaan on Lea Valkonen, joka valmistui vuonna 1946 lastentarhanopettajaksi ja toimi Kaivokadun lastentarhassa opettajana ja myöhemmin saman päiväkodin johtajana aina vuoteen 1984 asti. Vasemmassa reunassa seisova poika on Mikko Helanterä. Muita lapsia ei ole tunnistettu.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Leikkikentältä v. 1947
subject: päivähoito
subject: lastentarhat
subject: päiväkodit
subject: pihat
subject: leikki
subject: keinut
subject: lapset
subject: rakennukset
subject: Kaivokadun lastentarha
subject: Kaivokadun päiväkoti
subject: Hämeenlinna
subject: 1947
subject: 1940-luku
description: Kaivokadun lastentalossa sijainnut kaupungin lastenkoti muutti vuonna 1946 Vuorentaan kylän Rääpiälään, ja siltä vapautuneisiin tiloihin perustettiin seuraavana vuonna Hämeenlinnan kaupungin ensimmäinen lastenseimi 23 lapselle. Myös yksi puolipäiväosastoista muutettiin kokopäiväosastoksi 1940-luvun puolivälin jälkeen. Ullakkokerroksen tilat vapautuivat asuntokäytöstä vuonna 1949, ja silloin perustettiin vielä yksi 15 lapsen kokopäiväosasto, minkä jälkeen Kaivokadun lastentarhan lapsimäärä oli suurimmillaan. Entisen rouvasseuran talon huoneissa ja pihalla touhusi silloin enimmillään 113 lasta, joista nuorimmat seimiläiset olivat vain kolmen kuukauden ikäisiä vauvoja. Lastenseimen ja lastentarhan johtajattarena 1940-luvun loppupuolella toimi Aira Merisalo ja opettajina Hildi Nystörm, Kyllikki Malinen ja Lea Valkonen. Lastenseimen hoitajina olivat Aune Auvinen ja Greta Järvi. Talon pihalta kesällä 1947 otetussa kuvassa näkyy vähän pihanpuoleisen osan päätyä ja osa leikkikentästä. Vain kokopäiväosasto oli toiminnassa myös kesäkaudella. Lisäksi kaupunki järjesti lastentarhan pihalla kesätoimintaa kaupungissa kesää viettäville alle kouluikäisille lapsille. Lapsista huolehtimaan palkattiin ns. kesäkaitsijoita, ja kesän leikkikenttätoimintaan osallistuneet lapset saivat myös yhden lämpimän aterian päivässä.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Kaivokadun lastentarha 1948
subject: päivähoito
subject: lastentarhat
subject: päiväkodit
subject: pihat
subject: lapset
subject: leikki
subject: rakennukset
subject: Kaivokadun lastentarha
subject: Kaivokadun päiväkoti
subject: Hämeenlinna
subject: 1948
subject: 1940-luku
description: Vuonna 1948 otetussa kuvassa näkyy Kaivokadun ja Birger Jaarlin kadun kulmassa sijaitsevan lastentarhan rakennus pihan puolelta. Kaivokatu on aidan takana vasemmalla. Hämeenlinnan rouvasseura rakennutti vuonna 1859 talon vanhemman osan, joka näkyy kuvassa oikealla. Taloa laajennettiin vuonna 1895 Birger Jaarlin kadun suuntaisella lisäosalla. Samassa yhteydessä vanhaan osaan liitettiin kuvassa näkyvä pitkä avokuisti ja pesutupahuone. Hämeenlinnan kaupungin omistukseen entinen rouvasseuran rakennus tuli vuonna 1931, jolloin siihen sijoittuivat lastentarha ja lastenkoti. Vuonna 1948 lastenkoti oli jo muuttanut pois Kaivokadulta ja koko rakennus oli päivähoidon käytössä. Pitkää kuistia käytettiin pienimpien seimiläisten nukkumapaikkana. Vuosikymmenen lopulla Hämeenlinnan kaupungilla oli kaksi lastentarhaa. Kaivokadun tarhan lisäksi kaupunki oli ottanut vuonna 1946 hoitoonsa Vapaan huollon keskuksen ylläpitämän lastentarhan Myllymäessä Torikadulla. Tarha toimi Hämeenlinnan sisälähetyksen tiloissa vanhan puutalon kellarikerroksessa. Yläkerrassa oli Sisälähetyksen vanhainkoti. Myllymäen lastentarha sai nimekseen Leikkipirtti, ja sen opettajaksi tuli Rauni Pitko (Saarinen) ja ensimmäiseksi johtajaksi Irma Kare.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: sv

Kaivokadun lastentarhan hiihtokilpailut
subject: päivähoito
subject: lastentarhat
subject: päiväkodit
subject: urheilukilpailut
subject: hiihto
subject: talvi
subject: lapset
subject: Kaivokadun päiväkoti
subject: Kaivokadun lastentarha
subject: Hämeenlinna
subject: 1940-luku
subject: 1948
description: Talviset hiihtokilpailut kuuluivat niin koulujen kuin lastentarhojenkin ohjelmaan Hämeenlinnassa. Kuvassa on Kaivokadun lastentarhan tyttöjen sarjan osallistujia vuodelta 1948. Taustalla pojat odottavat vuoroaan. Lastentarhojen omissa hiihtokilpailuissa menestyneet pääsivät 1950-luvulla mukaan Varuskunnan päiväkodin järjestämiin yhteisiin kilpailuihin. Tuolloin Hämeenlinnan kaupungilla oli Kaivokadun ja Varuskunnan tarhojen lisäksi Sairion lastentarha sekä Leikkipirtti Myllymäessä. Yhteiset hiihtokisat pidettiin Varuskunnan päiväkodin edustalla, nykyisen moottoritien ja kauppakeskuksen kohdalla. Lasten isät ja varusmiehet olivat auttamassa järjestelyissä ja ottamassa aikoja kilpailijoille. Mitalit jaettiin juhlallisesti Varuskunnan päiväkodin salissa fanfaarin säestyksellä, ja tulokset julkaistiin myös paikallislehdissä. Lastentarhalaisten yhteiset hiihtokilpailut loppuivat moottoritien rakentamiseen 1960-luvun alkupuolella.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Joutsenlampi
subject: lammet
subject: puistot
subject: joutsenet
subject: Joutsenlampi
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1910-luku
description: Aulangon metsäpuiston kahdesta tekolammesta vanhempi on Joutsenlampi. Joutsenlampea rakennettiin kesällä 1885, jolloin sanomalehti Hämäläinen kuvaili Karlbergin kartanon alueella tapahtuvia uudistuksia näin: ”Suuria kaunistuksia on öwerstluutnantti Standertskjöld teettänyt omistamallansa Karlbergin tilalla kaupunkimme lähellä. Suuria aloja metsämaata on yhdistetty kartanon puistoon. Eräälle kohdalle korkealla mäellä on kaivettu pieni järwi ja siitä saatu multa lewitetty metsään, joka kuiwasta kankaasta pian on muuttuva kauniiksi puistoksi. Metsää harventamalla on kauniita näköalojakin awattu. Ettei näitä kaunistuksia ole woitu aikaan saada ilman suuria kustannuksia on ymmärrettäwä.”
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Granittitorni Aulangolla
subject: näköalapaikat
subject: näkötornit
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1910-luku
description: Arkkitehti Waldemar Aspelinin suunnittelema näkötorni valmistui Aulangonvuoren huipulle vuonna 1907. Samaan aikaan rakennettiin myös tornin luota alas rinnettä vievät kiviportaat ja karhuluola vuoren juurelle. Tornin toiselle puolelle valmistui metsänvartijan talo, joka myöhemmin laajennettiin kahvilaksi. Näkötornia oli tekemässä 300 miestä hevosineen.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
rights: Aineisto on lisensoitu Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen -lisenssillä. Aineisto on vapaasti käytettävissä. Käytön yhteydessä on mainittava lähde.
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Hämeenlinna - Kirkkokatu
subject: rakennukset
subject: liikerakennukset
subject: asuinrakennukset
subject: Skogster
subject: Skogster, A. Gust.
subject: kadut
subject: Kirkkokatu
subject: Kirkkorinne
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Kauppias A. Gust. Skogster (1866–1952) rakennutti vuonna 1906 jugendtyylisen tavaratalon Raastuvankadun (nykyisen Raatihuoneenkadun) ja Kirkkokadun (nykyisen Kirkkorinteen) kulmaan. Liikerakennuksen viereen Kirkkokadun puolelle valmistui puinen asuintalo kauppiaan perheelle. Molemmat rakennukset suunnitteli arkkitehti Selim A. Lindqvist. Osittain paanuvuorattua asuintaloa alettiin kaupungissa kutsua piparkakkutaloksi sen erikoisen ulkonäön perusteella. Kauppiasperheen entinen kotitalo kunnostettiin perusteellisesti 1980-luvulla purku-uhan väistyttyä. Vuodesta 1987 lähtien siinä on toiminut ravintola Piparkakkutalo. Piparkakkutalon paikalla sijainneessa talossa asui lapsuudessaan, vuosina 1855–1866 taiteilija Albert Edelfelt, jonka isä toimi tuolloin Hämeen läänin lääninarkkitehtina. Rakennuksen seinässä on nykyään Edelfeltin muistolaatta.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinna. Aulangon vuorelta
subject: puistot
subject: metsät
subject: järvet
subject: Aulangonjärvi
subject: Aulangonvuori
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Hämeen läänin kuvernööri Otto Carl Rehbinder rakennutti 1850-luvulla ajotien Sairiosta Aulangonniemeen. Niemen raivaamista puistoalueeksi aloiteltiin jo Rehbinderin aikana. Työ jäi kuitenkin Rehbinderiltä kesken, kun hän erosi virastaan vuonna 1863. Puistotyöt jatkuivat eversti Standertskjöldin tultua Karlbergin ja Aulangon omistajaksi 1880-luvulla. Aulangonjärven rantapuistoon tehtiin polkuja, jotka kiersivät keskellä olevaa pientä hiekkakenttää. Polkujen välissä oli istutuksia ja nurmikenttiä ja varsinkin rannan puolella harvaa puustoa. Postikortti on kuvattu vuosisadan vaihteen tienoilla, jolloin portaita Aulangonvuorelta alas puistoon ei vielä ollut rakennettu. Näkötorni, rinteen kiviportaat ja Karhuluola valmistuivat vuonna 1907.
source: Julkaistu painettuna: Helsingfors : Axel Fröbergs förlag (Ljustryck G. Arvidson).
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Pöystilän lomakoti Lammilla
subject: majoitusliikkeet
subject: lomakodit
subject: täysihoitolat
subject: Pöystilän lomakoti
subject: Pöystilän täysihoitola
subject: Pöystilä, suku
subject: Lammi
subject: Porraskoski
subject: 1950-luku
subject: 1960-luku
description: Pöystilän tila sijaitsee Lammin Porraskoskella Kuohijärven itärannalla. Paikalla on alun perin ollut Lieson Simolan torppa, joka itsenäistyi 1920-luvun alussa. Pöystilän tilalle valmistui uusi päärakennus vuonna 1933, jolloin Maria ja August Pöystilä aloittivat täysihoitolan pidon. Heidän poikansa Heikki Pöystilä sisarensa Idan ja myöhemmin vaimonsa Annikin kanssa jatkoi toimintaa. Monista Pöystilän asiakkaista tuli vakiovieraita, jotka palasivat nauttimaan maalaiselämästä yhä uudestaan. Elämä oli kesäisin todella vilkasta Porraskoskella ja läheisessä Järventaustan kylässä, jossa oli parhaimmillaan viisi täysihoitolaa. Pöystilän kuuluisia vieraita olivat mm. George de Godzinsky ja kirjailija Hilja Haahti puolisonsa Ilmari Krohnin kanssa. Sota-aikana Pöystilässä ja muuallakin Porraskoskella ja Järventaustalla oli majoittuneena satakunta juutalaispakolaista. Lomakodin päärakennus paloi syksyllä 1958, mutta jo seuraavana keväänä juhlittiin kuvassa olevan uuden päärakennuksen tupaantuliaisia. Pöystilän täysihoitola toimii edelleen Porraskoskella saman suvun ylläpitämänä.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Tuulos
subject: rakennukset
subject: kylät
subject: Sairiala
subject: Tuulos
subject: Suolijärvi
subject: 1920-luku
description: Postikorttikuvassa on Tuuloksen Sairialan kylän rakennuksia Suolijärven länsipuolella, nykyisen Luopioistentien varrella. Suolijärven takana näkyy Toivaalan kylässä kolme Eerolan taloa ja aivan metsänreunassa Rapoo. Kuvan vasemmassa alanurkassa on Tuuloksen Ruuttahuone eli palokalustovarasto, joka siirrettiin myöhemmin Oksalankankaalle. Tien toisella puolella on Fihlmanin talo ja sen vieressä Järvinen (nykyinen Olenius). Seuraavana on 1880-luvulla rakennettu Mannerin talo, myöhemmin Ojalana tunnettu. Omistajien joukossa ovat olleet mm. K. J. Tuominen, ja Konsta Laurila, jonka suvun omistuksessa nykyään Sannala-niminen talo edelleen on. Äärimmäisenä oikealla on Lempilän talo, joka on rakennettu vuonna 1905. Seppä Aaro Hymaderin jälkeen talon omistivat Lyyli ja Eeva Ranta, joiden sukulainen on myös nykyinen omistaja Heikki Mäntylä.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Tuulos - Sairijalan joki
subject: vesistöt
subject: joet
subject: niityt
subject: Sairialanjoki
subject: kylät
subject: Sairiala
subject: Tuulos
subject: 1910-luku
description: Suolijärven pohjoispäästä lähtevä Sairialanjoki kulkee läpi Sairialan, Tuuloksen vanhan, keskiaikaisen kyläkeskuksen. Tuuloslampien, Kylänjoen, Leheen ja Kopsjoen kautta vesireitti jatkuu Pyhäjärveen. Sairialan kylä on Tuuloksen vanhinta asutusseutua, samoin kuin naapurikylät Toivaala ja Juttila. Kylän ohi kulki vanha maantie, joka yhtyi Syrjäntakana Yliseen Viipurintiehen. Sairialan kylässä on Tuuloksen keskiaikainen harmaakivikirkko, joka on omistettu Pyhälle Birgitalle.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Tuulos - Toivaala
subject: kylät
subject: järvet
subject: Suolijärvi
subject: Toivaala
subject: Eerola
subject: Rapoo
subject: Tuulos
subject: 1910-luku
description: Toivaalan kylä sijaitsee Tuuloksessa Suolijärven itäpuolella. Ensimaininta Toivaalasta vanhoissa asiakirjoissa on vuodelta 1433. Toivaalan keskiaikainen kylätontti sijaitsee Eerolan tilan mailla. Postikorttikuvassa 1900-luvun alun Toivaalan kylä on kuvattuna Suolijärven toiselta rannalta, Sairialan kylän puolelta. Toivaalan kylätien varrella on näihinkin päiviin säilynyt tiivis ryhmäkylä, jonka muodostaa 1700-luvulla kolmeksi eri tilaksi jaettu Eerolan tila. Toivaalan kylästä Eerolan talosta olivat kotoisin kunnallisneuvos ja kansanedustaja Albert Eerola (1874–1950) ja hänen veljensä agronomi ja kirjailija Eero Eerola (1884–1939). Naapuritilat ovat Iso-Eerola (Alhainen) ja Setälä-Eerola. Oikeassa ylänurkassa näkyy Rapoon tilan päärakennus. Rapoon isäntäparina 1900-luvun alussa olivat Kustaa ja Maria Rapoo. Kustaa Rapoo sai surmansa tupaan ammutusta luodista sisällissodan aikana, minkä jälkeen tilaa ryhtyi hoitamaan Hilja-tytär miehensä Mikko Kaloisen kanssa. Rapooseen valmistui vuonna 1921 uusi hillittyä jugendtyyliä edustava päärakennus.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Tuulos
subject: kirkot
subject: kirkkorakennukset
subject: Tuuloksen kirkko
subject: Turvala
subject: huvilat
subject: Munsterhjelm, suku
subject: järvet
subject: Suolijärvi
subject: kylät
subject: Syrjäntaka
subject: Sairiala
subject: Tuulos
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Tuuloksen monikuvakortti 1900-luvun alusta kuvaa pitäjän nähtävyyksiä. Kortin lähettäjä "Liisa" kertoo kuva-aiheista seuraavasti: "Tällä kortilla näet palasen Tuulosta, nim. kirkon ja sen vieressä huvila 'Turvala'. Sen alla järven ja lopuksi osan Syrjäntaustan kylää. Koulusta otettiin kuva myös, mutta se ei tullut tähän korttiin ja se oli vähän vahinko." Syrjäntaka on kylä Tuuloksessa ja Tuuloksen entinen kuntakeskus. Kylä paloi lähes kokonaan sisällissodan loppuvaiheissa käydyssä Syrjäntaan taistelussa. Järvikuva lienee Suolijärveltä. Tuuloksen kirkon rakennuttamisen aloitti todennäköisesti Sairialan kartanon herra Knut Posse 1480-luvulla. Pyhälle Birgitalle omistetun harmaakivikirkon arvellaan valmistuneen viimeistään vuonna 1520. Kellotapulin rakensi Martti Jaakonpoika vuonna 1780. Vain 200-paikkainen Tuuloksen kirkko on Suomen pienimpiä keskiaikaisia harmaakivikirkkoja. Turvala on Sairialan kylässä sijaitseva huvila, jonka edustava päärakennus on peräisin 1870-luvulta. Turvalan rakennutti taiteilija Hjalmar Munsterhjelmin veli Rikard Munsterhjelm. Munsterhjelmien suku omisti Tuuloksen Juttilassa sijaitsevan Toivoniemen kartanon 1800-luvun alusta vuoteen 1909. Munsterhjelmien jälkeen Turvalassa vietti kesiään Helena Boucht, ja vuodesta 1922 huvila on ollut Albert Eerolan suvun hallussa.
source: Helsinki : O.-Y. Launis A.-B.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Suomi - Evon metsistä
subject: metsät
subject: tiet
subject: talvi
subject: Evo
subject: Lammi
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Evon kruununmetsä syntyi isojaon jälkeen 1770-luvulla, kun jakamatta jääneet alueet jäivät kruunun omaisuudeksi. Metsien yhteiskäyttö ja haaskaaminen kuitenkin jatkui edelleen. Vuonna 1851 säädettiin metsälaki ja Evon kruununmetsiinkin lähetettiin metsänvartijoita, joiden asuinpaikoiksi perustettiin kahdeksan kruununmetsätorppaa. Metsälakia laadittaessa huomattiin myös alan koulutuksen puute Suomessa, ja vuonna 1858 Evolle perustettiinkin metsäopisto Rautjärvien väliselle kannakselle. Myös metsänvartijakoulu tuli Evolle vuonna 1876, ja se jäi edelleen Lammille korkeimman metsäopetuksen siirryttyä Helsinkiin vuonna 1908. Vallitsevia metsätyyppejä Evon alueella ovat tuoreet ja kuivahkot kankaat. 1900-luvun alussa Evon metsät olivat kaskenpolton jäljiltä lehtipuuvaltaisia. Evon metsistä löytyy kaikenlaisia alueita, koskemattomista aarnialueista puistomaisiin metsiköihin asti. Nykyisin Evo on osa Natura 2000 -verkostoa.
source: Tampere : Isak Julin'in Kustannusliike ja Kirjakauppa
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv
language: de

Mommilan kirkko ja koulu
subject: kirkot
subject: kirkkorakennukset
subject: Mommilan kirkko
subject: koulut
subject: Mommilan koulu
subject: Lammi
subject: Mommila
subject: 1910-luku
description: Mommilan kirkon rakennuttamisen aloitti Mommilan kartanon omistaja Gösta von Schantz. Kirkko oli vielä keskeneräinen, kun von Schantz myi kartanonsa Alfred Kordelinille vuonna 1903. Kordelin saattoi työt loppuun seuraavana vuonna ja hankki kartanon rukoushuoneeksi alun perin tarkoitetulle rakennukselle kirkkoerioikeudet. Mommilan pieni nikkarityylinen puukirkko on tyypiltään pitkäkirkko, jossa on matala torni ja toisessa päässä samantyylinen kattoratsastaja. Kirkon suunnitteli Emil Olander ja rakensi Vihtori Olander, ja siellä on tilaa noin 150 seurakuntalaiselle. Maanviljelysneuvos Alfred Kordelin rakennutti kirkon viereen vuonna 1912 myös pienen koulutalon kartanoyhdyskuntansa lapsia varten. Myöhemmin vanha koulurakennus toimi seurakuntatupana. Kordelinin väkivaltaisen kuoleman jälkeen vuonna 1917 Mommilan kirkko tuli testamenttilahjoituksella Lammin seurakunnan omaisuudeksi. Mommila liitettiin Hausjärveen vuoden 2010 alussa, joten nykyään kirkko on Hausjärven seurakunnan hallinnassa.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Lammasniemi Lammi
subject: niemet
subject: Lammasniemi
subject: Untulanniemi
subject: kartanot
subject: Kivismäen kartano
subject: Ormajärvi
subject: Untula
subject: Etholen, suku
subject: tanssilavat
subject: Lammi
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Lammasniemi sijaitsee Lammin kirkonkylän lähellä Ormajärven rannalla. Kivismäen kartanon maihin kuulunut niemi tunnetaan nykyään paremmin Untulanniemenä tai Untulan alueena. Kivismäen kartanon omisti Etholenin suku. Vuosina 1871–1902 omistajana oli kapteeni Georg Nikolai Etholen, joka toimi myös Mainiemessä sijainneen Hämeen tarkk'ampujapataljoonan 25. reservikomppanian päällikkönä 1886–1895. Etholen myi Kivismäen kartanon vuonna 1902, mutta pidätti itselleen Lammasniemessä sijainneen huvilan ja sitä ympäröivän 3,3 hehtaarin maa-alueen. Kartanosta lohkottu tila sai nimekseen Terra Nova, joka oli ollut myös aikanaan Gammelgårdista (Vanhakartano) lohkotun Kivismäen alkuperäinen nimi. Kapteeni Etholen myi myös uuden Terra Novan tilan huutokaupassa vuonna 1909, minkä jälkeen huvila ja muut rakennukset purettiin ja siirrettiin pois. Lammin kunta osti Untulan alueen vuonna 1951 ja rakennutti sinne urheilukentän. Urheiluseurat Lammin Säkiä ja Lammin Luja vuokrasivat osan alueesta ja rakensivat sinne myös tanssilavan puretun huvilan paikalle. Untulan lava avattiin helluntaina vuonna 1953.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Lammin kirkonkylän Työväentalo 1911
subject: rakennukset
subject: työväentalot
subject: kirkonkylät
subject: Lammi
subject: 1910-luku
subject: 1911
description: Lammille perustettiin vuonna 1905 paikallinen työväenyhdistys, joka liittyi jäseneksi Sosiaalidemokraattiseen työväenpuolueeseen. Yhdistys alkoi pian kaivata omaa kokoontumispaikkaa ja kerätä varoja työväentalon rakentamiseen. Rahoituksen saamiseksi järjestettiin mm. arpajaisia, näytelmäesityksiä, tanssiaisia ja iltamia. Työväentaloa varten vuokrattiin tontti maanviljelijä Rikhard Huovilalta vuonna 1908, ja rakentaminen aloitettiin seuraavana vuonna. Rakennusmateriaalia saatiin myös lahjoituksina paikallisilta maanviljelijöiltä. Rakennusmestarina toimi Enok Sund, ja maalari E. J. Lahti valvoi rakennustöitä. Lammin työväentalo valmistui vuonna 1911, mutta tontti hankittiin yhdistyksen omistukseen vasta vuonna 1935. Sisällissodan jälkeen työväentalo toimi pari vuotta Lammin seurakunnan kirkkona, kun kirkko oli vaurioitunut pahoin kirkonkylän tulipalossa. Vuonna 1920 työväenyhdistys sai talonsa taas kokonaan itselleen. Jatkosodan aikana taloon majoitettiin siirtoväkeä ja juutalaispakolaisia. Hiljattain peruskorjatun työväentalon omistaa edelleen Lammin Sosiaalidemokraatit ry.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Lammi
subject: rakennukset
subject: lääkärit
subject: Lammi
subject: 1920-luku
description: Lammin ensimmäinen lääkäritalo rakennettiin 1920-luvun alussa "Niipalan notkon takana olevalle kummulle". Talossa oli sekä kunnanlääkärin vastaanotto että lääkärin asunto. Lammin kunnanlääkärinä 1920-luvulla toimi A. K. Vuori ja hänen jälkeensä yli kolmenkymmenen vuoden ajan Paavo Hirvelä. Kuvan rakennus tuhoutui tulipalossa vuonna 1949. Samalle paikalle rakennettiin uusi lääkäritalo, joka valmistui vuonna 1951. Uuden lääkäritalon ensimmäinen haltija oli edelleen Paavo Hirvelä ja hänen jälkeensä Veikko V. Venho. Venholaksi kutsuttu talo myytiin vuonna 1978 hammaslääkäri H. Martolalle.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Lammi
subject: kirkonkylät
subject: rakennukset
subject: liikerakennukset
subject: myymälät
subject: maatilat
subject: Lammin osuuskauppa
subject: Taivalsaaren kauppa
subject: Mannerin leipomo
subject: Mikkola
subject: Lammi
subject: 1920-luku
description: Lammin kirkonkylän raitin varrelle kirkolta Hämeenlinnan suuntaan muodostui jo varhain kylän tiheimmin rakennettu alue, jolla oli myös useita kauppaliikkeitä. Kuvan vasemmassa reunassa näkyy vuonna 1922 laajennettu Lammin osuuskaupan talo, jonka toisessa päädyssä ja yläkerrassa oli asuntoja. Osuuskaupan vieressä on keskeneräinen rakennus, jossa toimi myöhemmin mm. Käpin kauppa. Samalla paikalla sijainneessa Kirin talossa avattiin 1800-luvun loppuvuosina Lammin ensimmäinen apteekki. Kuvan oikeassa reunassa, tien toisella puolella on Taivalsaaren kauppa ja sen vieressä rakennus, joka tunnettiin 1930-luvun alusta lähtien Mannerin talona. Talossa toimi tuolloin Mannerin leipomo ja leipomon myymälä. Seuraava talo samalla puolella tietä on Mikkolan tilan päärakennus. Kirkonkylässä oli vuosisadan alussa kolme suurta maatilaa, Huovila, Mikkola ja Iso-Lukkari, joiden pellot ulottuivat kirkonkylän keskustan tuntumaan.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Lammi - Konnarin koulu
subject: koulut
subject: koulurakennukset
subject: kansakoulu
subject: Konnarin koulu
subject: Lammi
subject: 1920-luku
description: Lammin kirkonkylän ensimmäinen kansakoulu rakennettiin vuonna 1873 pitäjäntuvan yhteyteen vastapäätä Lammin keskiaikaista kirkkoa. Seuraavana vuonna aloitti toimintansa myös tyttökansakoulu, aluksi Kaitalan Mäkelässä, myöhemmin kirkonkylässä Pasaapelin tontilla. Poika- ja tyttökansakoulut yhdistettiin vuonna 1898, kun pitäjäntupa vapautui koulukäyttöön. Sisällissodan aikaisessa kirkonkylän tulipalossa myös vanha kansakoulu tuhoutui kokonaan. Kansakoulu toimi tämän jälkeen muutaman vuoden väliaikaisissa tiloissa, kun uudelle koulutalolle etsittiin paikkaa. Kuvassa oleva uusi ja ajanmukainen koulutalo valmistui vihdoin vuonna 1921 Konnarinmäelle Mommilantien varrelle. Sotien jälkeen rakennus oli kuitenkin jo päässyt huonoon kuntoon ja myös tilat olivat käyneet ahtaiksi oppilasmäärän lisääntymisen vuoksi, joten taas piti ryhtyä suunnittelemaan uutta koulutaloa. Arkkitehti Georg Jägerrosin suunnittelema uusi Konnarin koulu valmistui vuonna 1957 vanhan rakennuksen viereen. Uuden koulun valmistuttua vanha rakennus jäi mm. jatkokoulun käyttöön ja kauempana asuvien oppilaiden majoitustilaksi. Vanha Konnarin koulu purettiin vuonna 1970.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Lammi
subject: kirkot
subject: kirkkorakennukset
subject: kellotapulit
subject: Lammin kirkko
subject: Lammi
subject: 1930-luku
description: Lammin keskaikainen harmaakivikirkko muistuttaa tyylillisesti Hollolan, Vanajan ja Sääksmäen kirkkoja. Varsinkin päätyjen tiilikoristelussa on paljon samoja aineksia. Lammin kirkon länsipäädyssä on myös iso goottilainen pyöröikkuna, itäpäädyssä taas kauniisti profiloitu kuori-ikkuna. Länsipäädyn harmaakivimuurauksen pinnassa on lisäksi kaksi myllynkiveä, mikä on varsin poikkeuksellista. Näihin myllynkiviin littyy vanha kansantarina, jonka mukaan Lammin kirkko on jättiläisten muuraama. Jättiläisten ollessa työn touhussa kirkon ohi kulki matkalaisia, joilla oli mukanaan kaksi myllynkiveä. Kun he pysähtyivät lepuuttamaan hevosiaan kirkon kohdalla, jättiläinen otti myllynkivet ja muurasi ne kirkon päätyyn. Lammin kirkkomaata ympäröi 1780-luvulla rakennettu kiviaita, jonka kulmassa on muurattu hautahuone. Lammin kirkko on valtakunnallisesti arvokas kulttuuriympäristö.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Lammin kirkonkylä
subject: rakennukset
subject: kirkonkylät
subject: liikerakennukset
subject: apteekit
subject: pankit
subject: säästöpankit
subject: Lammin säästöpankki
subject: Peltolehdon talo
subject: Soimapohjan talo
subject: Lammi
subject: 1950-luku
description: Lammin kirkonkylän raitin uudistunutta rakennuskantaa edustaa tien päässä näkyvä Lammin säästöpankin toimitalo "Rahala", joka valmistui vuonna 1940. Kuvassa Hämeentien vasemmalla puolella on apteekkari F. E. Bergrothin vuosisadan vaihteessa rakennuttama talo, josta apteekki muutti pois vasta 1950-luvulla. Apteekin takana näkyy Mikkolan talon pääty. Peltolehdon talo apteekkia vastapäätä siirtyi kunnan omistukseen 1950-luvulla ja menetti torninsa. Ennen tätä talossa toimivat mm. osuuskaupan kahvila-ruokala ja matkahuolto. Peltolehdon talon vieressä lähimpänä katsojaa on Soimanpohjan talo, jossa sijaitsi kirkonkylän postikonttori 1940-luvun loppupuolelle asti. Kuvan rakennuksista ovat nykyään olemassa vain Säästöpankin ja Peltolehdon talot. Vanha apteekkitalo paloi vuonna 1978.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Lammin osuuskauppa
subject: rakennukset
subject: liikerakennukset
subject: myymälät
subject: osuusliikkeet
subject: Lammin osuuskauppa
subject: Lammi
subject: 1920-luku
description: Lammin osuuskaupan perustava kokous pidettiin tammikuussa 1906, ja osuuskunta perustettiin 24. helmikuuta samana vuonna. Perustajajäseninä oli 23 lammilaista, joista suurin osa oli maanviljelijöitä. Osuuskauppa avattiin kauppias Lepän talossa kesäkuussa 1906, sen jälkeen kun Osuuskauppa oli saanut vuokrata Lepältä huoneiston ja ostaa tämän varaston. Pari vuotta myöhemmin osuuskunta osti rakennuksen omakseen, ja vuonna 1921 myös tontti ostettiin omaksi Rikhard Huovilalta. Kauppatalon korjausta suunniteltiin pian avaamisen jälkeen, mutta varojen puutteessa korjaus jäi tekemättä. Vaikka rakennuksen hirsiseinät olivat jo alkaneet kyteä, talo säästyi sisällissodan aikaiselta kirkon ja kirkonkylän tulipalolta. Kansalaissodan jälkeen kauppa alkoi menestyä ja kauppatalon kunnostussuunnitelmiin voitiin palata. Huhtikuussa 1922 päämyymälää päätettiin laajentaa ”vetämällä kolmikulman säästöpankin tontin puoleiseen päähän ja koko talo vuorataan ja maalataan oikein koriaksi”. Uudistettuun rakennukseen tuli peltikatto, alakerran uunit muurattiin kaakeleista ja yläkerran tiilistä. Kaupan sisustus maalattiin tammen väriseksi ja ulkovuoraus uusittiin. Remontin jälkeen osuuskaupan L:n muotoinen päämyymälä olikin huomattavan suuri rakennus kirkonkylässä. Lammin osuuskauppa toimi samassa rakennuksessa 53 vuotta, ennen kuin uusi keskusmyymälä valmistui ja avattiin yleisölle vuonna 1959.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Lammi
subject: kirkot
subject: kirkkorakennukset
subject: kellotapulit
subject: Lammin kirkko
subject: Lammi
subject: 1920-luku
description: Lammin keskiaikaisen harmaakivikirkon rakentamisvuosista ei ole varmaa tietoa. Kirkon seinässä on luku 1444, mutta tutkijat ovat pitäneet sitä liian varhaisena. Todennäköisempänä ajankohtana pidetään vuosia 1490–1510. Lammilla on kuitenkin ollut ainakin kaksi varhaisempaa puukirkkoa ennen kivikirkon rakentamista. Kirkon pohjakaava on itä-länsisuuntainen pitkänomainen suorakaide. Kuvassa näkyvällä eteläseinustalla on kirkon asehuone lähempänä rakennuksen länsipäätyä. Kirkon pohjoisseinustalla lähempänä itäpäätyä sijaitsee sakasti. Kirkkorakennuksen pituus on on noin 34,5 metriä ja leveys noin 16 metriä. Ikkunat ovat korkeita ja pyörökaarisia, ja länsipäädyn ja asehuoneen ovien yläpuolella on pyöreät ikkunat. Lammin harmaakivikirkon suojeluspyhimys on Pyhä Katariina Aleksandrialainen. Kirkko tapuleineen paloi sisällissodan aikana, vain kiviseinät jäivät pystyyn. Kirkko korjattiin ja kellotapuli rakennettiin uudestaan. Vanhan kellotapulin pohjakerros oli ollut puinen, nyt se tehtiin graniitista. Uudesta tapulista tuli 30 metriä korkea eli vähän edeltäjäänsä korkeampi. Istumapaikkoja kirkossa on nykyään noin 650.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Lammin osuuskauppa
subject: kirkonkylät
subject: rakennukset
subject: liikerakennukset
subject: myymälät
subject: osuusliikkeet
subject: Lammin osuuskauppa
subject: Lammi
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Lammin keskiaikaisen kirkon vieressä, Hämeentien ja Mommilantien risteyksessä, oli kirkonkylän kaupallinen keskus jo 1900-luvun alkuvuosina. Kirkko jää kuva-alueen ulkopuolelle vasemmalle ja oikealle kaartuu Hämeenlinnan suuntaan vievä tie. Suoraan edessä oleva rakennus on Lammin osuuskauppa, jonka toiminta alkoi vuonna 1906. Ennen osuuskauppaa samassa talossa toimi K. Lepän kauppa. Liikkeen edustalla keskellä risteystä on raittikaivo. Osuuskaupan oikealla puolella näkyvässä Kirin talossa sijaitsi Lammin ensimmäinen varsinainen apteekki. Kuvan oikeassa reunassa on vuonna 1896 perustettu E. H. Taivalsaaren (Degerholm) kauppa. Tässä rakennuksessa toimi myöhemmin mm. Janakkalan osuuskauppa ja Sydän-Hämeen osuusliike. Vasemmassa reunassa näkyy Huovilan tilan päärakennuksen kulmaa.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Lammi - Osa kirkonkylää
subject: kirkonkylät
subject: rakennukset
subject: liikerakennukset
subject: apteekit
subject: myymälät
subject: Lammi
subject: 1910-luku
description: Lammin kirkonkylän tiheimmin rakennettu alue oli 1910-luvun alussa kirkolta Hämeenlinnaan johtavan tien varrella. Myös kylän liike-elämä keskittyi tälle alueelle. Hämeenlinnan suunnasta kirkolle päin kuvatussa näkymässä on äärimmäisenä oikealla Vilho Hurmeen kauppa, joka paloi 1910-luvulla. Kaupan vieressä on vuosina 1890–1930 Lammin postinhoitajana toimineen Eugen Soimanpohjan (Slasnikoff) talo. Kauppias J. A. Peltolehto oli aloittanut kaupan pidon Lammin kirkonkylällä jo vuonna 1886. Vuosisadan lopulla hän rakennutti kuvan tornillisen talon. Myöhemmin Peltolehdon talossa toimi vuokralaisena mm. osuuskaupan kahvila-ravintola vuosina 1934–1950. Peltolehdon perikunta myi talon 1950-luvun alussa Lammin kunnalle, minkä jälkeen torniosa purettiin. Tämän jälkeen talossa on ollut mm. kirjaston ja kansalaisopiston tiloja. Kuvan vasemmassa reunassa on nahkuri Malmbergin talo, jossa oli 1800-luvun loppupuolella Juho Nurmisen kauppa. Nurminen luovutti kaupan vuonna 1902 pitkäaikaiselle apulaiselleen Kyösti Salolle, mutta vuonna 1910 liike ei enää ollut toiminnassa. Seuraavana, Peltolehdon taloa vastapäätä sijaitsi vuosisadan vaihteessa rakennettu Lammin apteekin talo. Apteekin takana on Mikkolan talon pääty ja tien päässä Huovilan tilan rakennuksia.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Lammi
subject: kirkonkylät
subject: rakennukset
subject: liikerakennukset
subject: apteekit
subject: Lammin apteekki
subject: kahvilat
subject: Lammin osuuskaupan kahvila
subject: posti
subject: Lammi
subject: 1930-luku
description: Lammin kirkonkylän raitilla Hämeenlinnasta päin tulijoita kohtasi 1930-luvulla tällainen näkymä. Kuvan oikeassa reunassa olevassa Soimanpohjan talossa toimi Lammin posti 1940-luvun loppupuolelle asti. Sen vieressä näkyvän tornillisen talon rakennutti kauppias Peltolehto 1800-luvun lopulla. Lammin osuuskauppa vuokrasi Hilda Peltolehdolta huoneiston tästä talosta. Tilat kunnostettiin kahvilaa varten, ja kahvila avattiin keväällä 1934. Vielä samana syksynä kahvilan yhteyteen avattiin myös ruokala. Osuuskaupan kahvila-ruokala toimi Peltolehdon talossa kuusitoista vuotta aina vuoden 1950 loppuun asti. Samassa talossa oli 1940-luvulla myös matkahuolto, jonka tehtävät osuuskauppa otti hoitaakseen todennäköisesti jatkosodan aikana. Vuosina 1934–1948 osuuskaupalla oli talossa myös parturiliike. Peltolehdon talon takana pääty tielle päin on yksi kelloseppä Ruoppilan rakennuksista. Sekä Ruoppilan että Peltolehdon talot ovat edelleen olemassa Lamminraitin varrella. Ruoppilan talossa on toiminut mm. Lammin kunnankirjasto vuosina 1937–1950. Vastapäisessä vaaleassa talossa sijaitsi Lammin apteekki yli viidenkymmenen vuoden ajan. Lammilla apteekin toiminta alkoi pienimuotoisesti, ruokakauppaan sijoitetun lääkelaatikon turvin. Lammin ensimmäinen virallinen apteekkari oli Ernst Arthur Rönneberg, joka sai apteekkioikeudet vuonna 1894. Rönnebergin apteekki toimi vuokrahuoneistossa maanviljelijä Kirin talossa, osuuskaupan vieressä. Seuraava apteekkari vuodesta 1899 lähtien oli Frans Edvin Bergroth, joka rakennutti kuvassa olevan uuden apteekkitalon Hämeentien varrelle, sata metriä kirkonkylän risteyksestä Hämeenlinnaan päin. Tässä rakennuksessa apteekki toimi 1950-luvulle asti, jolloin se siirtyi vuokratiloihin kirkon viereen. Vanha apteekkirakennus paloi vuonna 1978. Apteekin taakse puiden varjoon jää Mikkolan talo. Taustalla rakentamattoman säästöpankin tontin takana näkyy kansalaisodan jälkeen rakennettu Iso-Lukkarin tilan navetta.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Lammi
subject: kirkonkylät
subject: tiet
subject: kirkkorakennukset
subject: Lammin kirkko
subject: kestikievarit
subject: maatilat
subject: Iso-Lukkari
subject: Huovila
subject: Lammi
subject: Mommilantie
subject: 1930-luku
description: Lammin kirkko ja kirkonkylä on kuvattuna Mommilantien suunnasta tässä 1930-luvun postikorttikuvassa. Tien vasemmalla puolella oleva pitkä rakennus oli Huovilan tilan päärakennuksena vuosina 1918–1929. Lammin osuuskauppa osti talon tontteineen vuonna 1929 ja vuokrasi sen edelleen Lammin yhteiskoululle. Yhteiskoulu toimi Huovilan talossa vuodet 1930–1937. Sen jälkeen rakennus muistetaan osuuskaupan johtajan ja henkilökunnan asuintalona, kunnes se purettiin vuonna 1969. Kirkon oikealla puolella oleva rakennus on Iso-Lukkarin talo, joka rakennettiin uudelleen vuoden 1918 tulipalon jälkeen. Aiempi päärakennus oli vielä lähempänä kirkkoa. Iso-Lukkarin tila on saanut nimensä lukkari Heikki Matinpojasta, joka isännöi tilaa vuosina 1633–1673. Talossa toimi 1800-luvun puolella myös kestikievari. Kuvassa näkyvällä alueella kirkon ympäristössä pidettiin 1930-luvulla Lammin pellavamarkkinoita.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Lammi - Kirkonkylä
subject: rakennukset
subject: kirkonkylät
subject: kirkkorakennukset
subject: Lammin kirkko
subject: maatilat
subject: pellot
subject: Lammi
subject: 1910-luku
description: Postikorttikuva Lammin kirkonkylästä on otettu Linnamäen rinteeltä joskus 1910-luvulla ennen kansalaissotaa ja kirkonkylän paloa. Kirkon kellotapulista oikealle oleva rakennus on maalari Kyllösen talo. Sen oikealla puolella olevan vaalean talon rakennutti vuonna 1905 kätilö Hilda Brandt. Näiden takana näkyy mm. Huovilan ja Mikkolan tilojen rakennuksia. Taustan pitkänomainen talo kirkontornista oikealle on Lammin seurahuone. Sisällissodan loppuvaiheessa kirkonkylän asukkaat pakenivat kylästä taistelujen pelossa ja saksalaiset sotilaat sytyttivät poistuessaan kirkon kellotapulin tuleen. Tapulista tulipalo levisi nopeasti kirkkoon, josta jäivät pystyyn vain harmaakiviseinät. Tuli levisi edelleen kirkon ympäristöön ja hävitti mm. kansakoulun, säästöpankin ja vanhan seurahuoneen rakennukset. Myös Iso-Lukkarin ja Rautavirran talot ja Huovilan ulkorakennukset tuhoutuivat palossa.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinna - Aulangon torni
subject: näköalapaikat
subject: näkötornit
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1910-luku
description: Eversti Standertskjöld rakennutti Aulangonvuoren laelle vanhan muinaislinnan paikalle 33 metriä korkean graniittisen näkötornin. Arkkitehti Valdemar Aspelinin suunnitteleman tornin rakennustyöt valmistuivat vuonna 1907. Vanha Hämeenlinnan matkaopas kuvailee Aulangon näkötornia näin: "Ensin kiertävät portaat ulkopuolella, ja niiden päätyttyä on koko tornia kiertävä lepotaso. Siitä siirtyvät portaat tornin sisään ja nousevat ne niin lepotasojen katkaisemina ja mukavina tornin huippuun saakka. Sinne saavuttuamme emme kadu sitä vaivaa, joka kiivetessämme on ollut, sillä sieltä avautuva näky korvaa sen moninkerroin. Maassamme on näkötorneja, joista ehkä näkee laajemmalle kuin Aulangolta, mutta niin vaihtelevaa näköalaa ei avaudu mistään."
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Hämeen paperikauppa.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Karlberg - Aulanko
subject: rakennukset
subject: puistot
subject: huvimajat
subject: Onnentemppeli
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Aulangon omistaja ja rakennuttaja eversti Hugo Standertskjöld oli ankara työnantaja, mutta hän piti myös hyvää huolta työväestään. Juhannuksena eversti järjesti palvelusväelleen "henkistä virkistystä" eli suuret juhannusjuhlat kuvassa näkyvän Onnentemppelin viereisellä kentällä. Juhlissa oli hyvää ohjelmaa. Joskus paikalle oli varta vasten tilattu soittokunta Helsingistä asti. Everstin juhlissa tarjottiin mm. vehnästä ja leivoksia ja jaettiin paketteja, joissa oli esim. kahvia ja sokeria. Kun tanssi alkoi, piti kaikkien lähteä mukaan, kukaan ei saanut jäädä istumaan. Karlbergin eversti muisti palvelusväkeään myös jouluna raha- ja tavaralahjoilla.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna - Tavastehus : Enok Rytkönen.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Karlberg
subject: kartanot
subject: Karlbergin kartano
subject: Karlberg
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Karlbergin kartanon ympärillä oleva edustapuisto rajautui pohjoisen puolella saunarakennukseen ja sähkölaitokseen sekä siihen liittyneisiin rakennelmiin. Eversti Standertskjöld oli innostunut kaikista uusista keksinnöistä. Niinpä hän rakennutti Karlbergiin myös oman sähkölaitoksen. Sähkölaitos oli punatiilinen, pientä linnaa muistuttava rakennus, jossa vesivoiman avulla tuotettiin sähköä koko kartanon alueelle jo 1900-luvun vaihteesta lähtien. Vanha sähkölaitosrakennus on edelleen olemassa nykyisen Aulangon kylpylähotellin vieressä Vanajaveden rannassa. Muut kuvan rakennukset on purettu.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna - Tavastehus : Enok Rytkönen.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinna - Linna
subject: linnat
subject: vankilat
subject: kasarmit
subject: Hämeen linna
subject: Linnankasarmit
subject: Linnan kasarmit
subject: Hämeenlinna
subject: 1910-luku
description: Hämeen linna ei ollut auki matkailijoille 1900-luvun alkupuolella, vaikka se kaupungin matkaoppaissa nähtävyyteenä mainitaankin. Vuonna 1915 ilmestyneessä Hämeenlinnan matkaoppassa puhutaan Ruunuporin eli Tavastborgin linnasta ja esitellään linnan historiaa ja rakennusvaiheita. Linna oli kuitenkin tuohon aikaan pelkästään vankilakäytössä, joten matkailijoiden piti tyytyä ihmettelemään keskaikaista linnaa muurien ulkopuolelta. Vankilatoiminta jatkui päälinnassa vuoteen 1953 ja sen jälkeenkin vielä kehämuuri- ja päiväsellirakennuksissa aina vuoteen 1972 asti. Entistetty päälinna avattiin yleisölle vuonna 1979.
source: Julkaistu painettuna: Rautatiekirjakauppa O.-Y.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinnan ortodoksisen sotilaskirkon kirkonkellot alas nostettuina
subject: kirkot
subject: kirkkorakennukset
subject: kirkonkellot
subject: ortodoksinen kirkko
subject: Hämeenlinna
subject: 1920-luku
description: Venäläinen sotilaskirkko valmistui Pikkutorille Turuntien päähän vuonna 1900. Kirkko korkeine torneineen edusti ajan ortodoksiselle kirkkoarkkitehtuurille tyypillistä bysanttilaisvaikutteista rakennustapaa. Vaikka uusi kirkko oli kaunis ja arvokas, sen rakentaminen ajoittui aikaan, jolloin Suomen itsehallintoa oltiin kaventamassa. Niinpä kirkko nähtiin alusta asti kaupungissa vieraan sortovallan symbolina. Venäläiset sotilaat poistuivat Hämeenlinnasta vuoden 1918 alussa, ja sotilaskirkko jäi Suomen valtion omaisuudeksi. Se oli käyttämättömänä aina tammikuuhun 1923 asti, jolloin rakennus luovutettiin korvauksetta kaupungin haltuun. Tällöin todettiin, että kirkko oli tyhjä lukuun ottamatta ikonostaasia, marmorisia alttaripöytiä ja kahdeksaa kirkonkelloa. Ikonostaasi luovutettiin Hämeenlinnan ortodoksiselle seurakunnalle ja kirkonkellot otettiin alas. Kellot myytiin tai luovutettiin luterilaisille seurakunnille, mm. Vesilahdelle ja Tyrväälle. Kirkontornit ja kupolit vedettiin köysien avulla alas ja kaikki kirkolliset piirteet rakennuksesta hävitettiin. Seuraavana vuonna rakennuksessa avautui kaupunginkirjasto.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Ortodoksikirkko muuttuu kirjastoksi
subject: kirkkorakennukset
subject: ortodoksinen kirkko
subject: kirjastorakennukset
subject: kirjastot
subject: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
subject: Hämeenlinna
subject: 1920-luku
description: Hämeenlinnan ortodoksinen sotilaskirkko ehti seistä paikallaan Pikkutorin keskellä vain parikymmentä vuotta, ennen kuin sen aika Venäjän vallan muistomerkkinä oli ohi. Rakennus oli itsenäistymisen jälkeen kirkollis- ja opetusministeriön omistuksessa. Hämeenlinnan kaupungin anomus kirkkorakennuksen luovuttamisesta kaupungille kirjastokäyttöön hyväksyttiin valtioneuvostossa 13. marraskuuta 1922, ja muutostyöt aloitettiin tammikuussa 1923. Suuren innostuksen vallassa kirkon tornit ja kupolit purettiin ja kaikki muutkin kirkolliset piirteet rakennuksesta hävitettiin. Muutos kirjastotaloksi toteutettiin arkkitehti Bertel Strömmerin laatimien suunnitelmien pohjalta.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG