Elsa Haanpää, Kalle Haanpää ja Terttu Marttinen
henkilöt
kirjailijat
tyttäret
sukulaiset
Haanpää, Elsa
Haanpää, Kalle
Marttinen, Terttu
Oulu
Elsa Haanpää, Kalle Haanpää ja Terttu Marttinen 1960-luvulla Oulussa.
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään seuralta.
Elsa Haanpään ylioppilaskuva vuodelta 1964. Elsa Haanpää on kirjailija Pentti Haanpään tytär.
Haanpää, Aili
Elsa ja Aili Haanpää vuonna 1957. Elsa Haanpää on kirjailija Pentti Haanpään tytär. Kuva on otettu Oulussa.
koira
Pyhäntä, Lamujärvi
Elsa ja Aili Haanpää sekä koirat Korpelaisessa vuonna 1961.
haudat
lesket
Piippola
Elsa ja Aili Haanpää käymässä Pentin haudalla Piippolassa.
Elsa ja Aili Haanpää sekä Johannes ja Niilo Partanen
nimikkoseurat
kokoukset
Partanen, Johannes
Partanen, Niilo
Elsa ja Aili Haanpää sekä Johannes ja Niilo Partanen Pentti Haanpään seuran kokouksessa vuonna 1957.
Keitele
valokuvat
1980-luku
Paananen, Wellamo
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
Elsan ja Williamin rakkaustarina - isoisäni kirjeitä isoäidilleni
Leppäaho, Kirsti
Keuruun kaupunginkirjasto
tapahtumat
markkinat
1960-luku
Emännät Keiteleen markkinoilla. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 1.10.1965.
henkilökuvat
Emäntä Elna Raatikainen heinänteossa 1969
maanviljely
Emäntä Elna Raatikainen Kummunkylän Kaunismäessä heinän teossa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 11.7.1969.
Seppälän emäntä Elsa Saastamoinen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 18.3.1966.
polkupyörät
1910-luku
Konttilan tytär Tilda Huttunen ja myöhemmin Kaivomäen emäntä (Saastamoinen) ajoi polkupyörällä kuorossa ja muissa yhteisissä tilaisuuksissa. Kuva on otettu 1910-luvulla. Alkuperäinen kuva Hilda Saastamoinen.
Emäntäkoululaisia askareissaan 1920-luvulla
Orimattilan emäntäkoulu
opiskelijat
1920-luku
Orimattilan kaupunginkirjasto
Emäntäkoululaisia vedenkannossa 1910-luvulla
Emäntäkoulun ja kotitalousopiston johtaja Fanny Syrjänne
Syrjänne, Fanny
Orimattilan kotitalousopisto
johtajat
Fanny Syrjänne toimi Orimattilan emäntäkoulun ja kotitalousopiston johtajana vuosina 1898-1939.
Emäntäkoulun oppilaat lukuvuodelta 1918-1919
oppilaat
Emäntäkoulun oppilaita ja opettajia 1914-1915
opettajat
Ylhäällä oikealla käsityönopettaja Eine Kerkkonen.
Emäntäkoulun oppilasasuntola 1910-luvulla
oppilasasuntolat
Pyhäjoki
emännät
Raahen Seutu
maanviljelijät
1970-luku
Keiteleen emäntiä oli saapunut runsaslukuisasti virkistyspäivilleen. Oikealla Maija Jääskeläinen ja hänen vieressään Irja Jääskeläinen. Toinen vasemmalta Lempi Laukkanen Rantalasta. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 13.4.1978.
Emil ja Vilho Jauhiainen. Vuosiluku ja kuvaaja ei tiedossa.
hautajaiset
hautausmaat
arkut
hautaustavat
Pukkila -- Kantele
Emil Nuuttilan hautajaiset Knuutilan talossa. Arkun ympärille on laitettu kuusenhavuja, kenties henkien torjumiseksi? Kuva on otettu 1930-luvulla. Ensimmäisessä kuvassa on oikealla Reino Nuuttila ja Alli Nuuttila (3. oik., musta hattu). Knuutilan talo oli ensimmäisiä kaksikerroksisia taloja Kanteleella. Pohjalaiset rakentajat tulivat Kanteleelle rakentamaan sitä. Sisällissodan aikana punaiset laittoivat taloon kuularuiskuja (konekiväärejä).
Pukkilan kunnankirjasto
ihmiset
liikerakennukset
myymälät
Emilia Riihimäki Riihimäen kaupan edessä. Kuvan ottoaika ei ole tiedossa.
Emilie Bergbom
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Emilie Bergbomin kirje Minna Canthille 1.10.1888
kirjeet
Minna Canth
Emilie Bergbomin kirje Minna Canthille 11.11.1888.
Kovan onnen lapsia
Emilie Bergbomin kirje Minna Canthille 14.2.1885.
Työmiehen vaimo
teatteri
Emilie Bergbomin kirje Minna Canthille 15.1.1891.
Papin perhe
Emilie Bergbomin kirje Minna Canthille 16.10.1888.
Emilie Bergbomin kirje Minna Canthille 20. 11.1889.
kuolema
Hanna Canth
Emilie Bergbomin kirje Minna Canthille 20.5.1891.
näytelmät
Emilie Bergbomin kirje Minna Canthille 23.11.1896.
Emilie Bergbomin kirje Minna Canthille 24.1.1891.
Emilie Bergbomin kirje Minna Canthille 26.9.1895.
Anna Liisa
Emilie Bergbomin kirje Minna Canthille 3.10.1895.
Emilie Bergbomin kirje Minna Canthille 3.4.1896.
Kasimir Leino
Emilie Bergbomin kirje Minna Canthille 4.7.1895.
terveydenhoito
Kaarlo Bergbom
Emilie Bergbomin kirje Minna Canthille 6.5.1891.
Emilie Bergbomin kirje Minna Canthille 9.8.1889.
Emilie Steinin kirje Minna Canthille 18.4.[1896].
kirjallisuus
käännöskirjallisuus
saksan kieli
Emilie Stein
Kirjeen päiväykseen merkitty vuosiluku on epäselvä. Kirjeen sisällön perusteella se on luultavasti kirjoitettu 1890-luvun puolivälissä.
Emilie Steinin kirje Minna Canthille 25.7.[1896].
Kirjeen päiväyksessä on vuosiluku 1899, mutta sisällön perusteella kirje on kirjoitettu 1890-luvun puolivälissä.
Haanpää, Emma
Emma Peranderin kirje Minna Canthille 17.6.1892.
Emma Perander
Eva Perander
kansalaisopistot
Emmi Strandman tyttäriensä Helenan (vas.) ja Elisan kanssa kutomapuuhissa. Keiteleen kudontapiiri osuuspankin kellarissa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 26.11.1970.
Varsinais-Suomi
Nousiainen
1990-luku
maisema
pellot
siirtolohkareet
kivet
Keskellä näkyvät niin sanotut Sotamiehen sarat, joista aikoinaan jokainen kylän talo omisti osansa sotamiehen ylläpitämistä varten. Taustalla näkyvä siirtolohkare on Emovaha.
Tiihonen, Paavo
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta. Tekijä mainittava.
Emovaha (=äitikivi) on siirtolohkare eli jäätikön kuljettama, kalliosta irronnut iso lohkare. Korkeus 8 m, halkaisija 15 m, ympärysmitta 52 m, tilavuus n. 1 000 kuutiometriä ja paino lähes 3 000 tonnia. Tarinan mukaan Emovahan eteläkuvetta on hieman louhittu ja kiviainesta käytetty läheisen, Hirvijokea ylittävän sillan rakentamiseen. Emovaha on tunnettu hiidenkivenä. Uskomusten mukaan jättiläiset eli hiidet pystyivät heittämään melkoisia kiviä. Raision kirkkoa rakentanut Killi närkästyi Nousiaisten kirkkohankkeesta niin, että heitti kiven kohti kirkkoa, muttei ihan osunut. (Lähteet: Nousiaisten historia I, 1977 ja Graniittikallioilta rahkasuolle, Glückert, Gunnar, 1991).
2010-luku
Nousiaisten tunnetuin siirtolohkare, Emovaha, Mattilan taimistojen luona.
Kaunonen, Paula
Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.