Hämeenlinna - Raatihuonekatu
subject: kadut
subject: tavaratalot
subject: myymälät
subject: Skogster
subject: Raastuvankatu
subject: Raatihuoneenkatu
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Vuosina 1906–1907 rakennetun Skogsterin kauppahuoneen rakennustyöt näyttäisivät olevan tässä postikortissa vielä hieman kesken. Kauppias A. Skogster oli omistanut kauppaliikkeen Hämeenlinnassa jo vuodesta 1895, jolloin hän osti veljeltään Felix Skogsterilta alkujaan J. J. Jägerroosin jo vuonna 1865 perustaman kauppaliikkeen. Skogsterin liiketoimet menestyivät niin hyvin, että hän rakennutti 1900-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä modernin tavaratalon Hämeenlinnaan. Skogsterin koko liiketoiminta saatiin siirretyksi uuteen rakennukseen vuoden 1907 marraskuuhun mennessä. Silloin tavaratalossa toimivat rautakauppa, siirtomaatavarakauppa, kangaskauppa, lasi- ja posliinikauppa sekä pukutehdas.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Hämeenlinna - Raastuvankatua
subject: kadut
subject: rakennukset
subject: liikerakennukset
subject: tavaratalot
subject: Skogster
subject: Raastuvankatu
subject: Raatihuoneenkatu
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Hämeenlinnan ensimmäinen tavatalo avattiin silloisten Raastuvankadun ja Kirkkokadun kulmaan vuonna 1907. Skogsterin jugendtyylisen kauppahuoneen suunnitteli arkkitehti Selim A. Lindqvist, ja sen rakentamisessa sovellettiin alan uusinta osaamista. Suomessa uutta rakentamista olivat mm. rautabetonivälipohjat, joiden valmistuksessa käytettiin apuna tukholmalaisia asiantuntijoita. Tilaa eri osastoille oli ruhtinaallisesti kaikkiin kaupungin entisiin liikkeisiiin verrattuna, yhteensä 1350 m². Uutta olivat myös suuret näyteikkunat.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Suomalainen Kirjakauppa O.-Y.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinna - Kirkkokatu
subject: liikerakennukset
subject: asuinrakennukset
subject: tavaratalot
subject: jugend
subject: Skogster
subject: Skogster, A. Gust.
subject: kadut
subject: Kirkkokatu
subject: Kirkkorinne
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Piparkakkutalona nykyisin tunnetun jugendrakennuksen suunnitteli arkkitehti Selim A. Lindqvist asuintaloksi kauppaneuvos A. Gust. Skogsterin perheelle. Talo valmistui Skogsterin tavaratalon viereen Kirkkokadun, nykyisen Kirkkorinteen puolelle vuonna 1906. Piparkakkutalon oikealla puolella näkyy samana vuonna valmistuneen Skogsterin tavaratalon pääty. Skogsterin perheen entisessä kodissa toimii nykyään ravintola Piparkakkutalo.
source: Julkaistu painettuna: Hamburg : Knackstedt & Naether.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Hämeenlinna - Markkinat
subject: torit
subject: markkinat
subject: torikauppa
subject: Raatihuone
subject: Kämärin talo
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Hämeenlinnan kaupungissa oli järjestetty kaupungin perustamisesta lähtien kahdet yleiset markkinat vuodessa, syksyllä ja talvella. Kaupungin markkinat laajenivat 1800-luvun puolivälin jälkeen suorastaan valtaviksi, myyjiä ja ostajia saapui Pohjois-Suomesta ja Karjalasta asti, jopa Moskovasta saapui venäläisiä kaupustelijoita. Markkinat olivat samalla yleistä kansanhuvia karuselleineen ja sirkusesityksineen. Meno markkinoilla herätti yhä enemmän pahennusta vuosisadan loppua kohti mentäessä. Lopulta monet vetoomukset markkinoiden lopettamiseksi tuottivat tulosta, kun senaatti 8.8.1901 määräsi Hämeenlinnan markkinat lakkautettaviksi seuraavan vuoden alusta. Tämän jälkeen Hämeenlinnassa pidettiin vuosittain neljät tai viidet toripäivät, joilla sai harjoittaa "vilja-, hevos-, karjatuotteiden sekä kotimaisten tehdas-, käsi- ja kotiteollisuustuotteiden sekä maataloustuotteiden kauppaa". Ulkomaalaisilla kaupustelijoilla tai "huvilaitosten" pitäjillä ei ollut pääsyä näille toripäiville. Vanhasta tottumuksesta kaupunkilaiset nimittivät toripäiviä edelleen markkinoiksi, mutta pääasia oli, että pahennusta herättänyt elämä oli saatu loppumaan.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna - Tavastehus : Enok Rytkönen.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Hämeenlinna
subject: maisema
subject: torit
subject: kirkot
subject: kirkkorakennukset
subject: ortodoksinen kirkko
subject: Läntinen Linnankatu
subject: Raatihuoneenkatu
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Torin länsilaidalla, silloisen Läntisen Linnankadun varrella oli vielä 1900-luvun alkuvuosina matalia puutaloja. Vasemman reunan empiretyylinen puutalo oli rakennettu Hämeenlinnan palon jälkeen 1830-luvulla. Se tunnettiin kaupungissa 1900-luvun alussa Nybergin perillisten talona. Kauppias G. A. Nyberg oli kuollut vuonna 1894, ja hänen leskensä myi talon ja tontin vuonna 1913 Kansallisosakepankille, joka oli vuokrannut talosta liikehuoneiston kolme vuotta aikaisemmin. Talo purettiin ja sen paikalle rakennettiin kansallisromanttista tyyliä edustava pankkitalo. Nybergin perilliset omistivat myös viereisen kaksikerroksisen kivitalon, jossa toimi vuosisadan ensimmäisellä kymmenellä Enok Rytkösen kirjakauppa, kunnes Rytkönen rakennutti oman talon torin eteläsivustalle lääninhallituksen viereen. Pankkitalon rakentamisen yhteydessä tätä vuonna 1891 rakennettua taloa kavennettiin ja se riisuttiin uusrenessanssikoristeistaan, mutta purkutuomion se sai vasta 1980-luvun alussa. Torin toisessa kulmassa olevan talon ja tontin omistaja oli kauppias C. W. Wilhelmsonin leski Annie, jolla ajan tavan mukaan oli useita vuokralaisia. Taustalla näkyy vuosisadan alun matalaa puutalo-Hämeenlinnaa. Vain vuosisadan vaihteessa valmistunut ortodoksinen sotilaskirkko kohoaa ympäristöään korkeammalle.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Lähetyskirjakauppa.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Hämeenlinna - Kirkko
subject: kirkot
subject: kirkkorakennukset
subject: Hämeenlinnan kirkko
subject: puistot
subject: Kirkkopuisto
subject: Hämeenlinna
subject: 1910-luku
description: Hämeenlinnan kirkko rakennettiin 1700-luvun lopulla Katajamäki-nimiselle alueelle, jossa alun perin nimensä mukaisesti kasvoi tiheässä katajia. Jo 1800-luvun alussa kirkon ympärillä oli ollut jonkinlainen puistikko. Hämeenlinnan palon jälkeen 1830-luvulla siirrettiin lähinnä kirkkoa sijainneet rakennukset paloturvallisuussyistä kauemmas ja raivattiin nykyisen Kirkkopuiston alue. Apteekkari Bjuggin puutarhuri Kustaa Reinhold Sonntag suunnitteli ns."Katajamäen puistojen" tai "Kirkkopuistikoiden" istutukset, ja kesällä 1838 puistoon istutettiin vaahteroita, jalavia ja lehmuksia. Myös pensasmajoja istuimineen oli puistossa vielä ainakin 1800-luvun loppupuolella, jolloin vanhat kaupunkilaiset mielellään istuskelivat kesäiltoina ja pyhäpäivinä puistossa seurustelemassa. Pyhäaamuisin myös jumalanpalvelukseen saapuneet maalaiset istuivat puistossa odottamassa unilukkaria avamaan kirkon ovet.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Aulanko - Ravintola parvekkeelta
subject: ravintolat
subject: puistot
subject: rannat
subject: sillat
subject: suihkukaivot
subject: Hämeenlinna
subject: Aulanko
subject: 1930-luku
description: Vuonna 1934 ilmestynyt Hämeenlinnan matkaopas kuvailee Aulangon väliaikaisen ravintolarakennuksen kuistilta avautuvaa näkymää näin: "Pääravintolan kuistilta aukeaa eteemme ainutlaatuinen näky: suurenmoinen puisto suihkukaivoineen, oikealla loivasti kaartuva, kivetty ranta ja edempänä taustalla Birger Jarlin linna ja sen takana kohoutuva Hämeenlinna. Siinä on näköalan ihanuutta, joka etsii vertojaan."
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Suomalainen kirjakauppa Oy.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Aulangon puistoa
subject: kartanot
subject: puistot
subject: suihkukaivot
subject: Karlbergin kartano
subject: Karlberg
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1920-luku
description: Karlbergin kartanon edustapuiston suihkulähde oli pyöreä ja sen keskellä oli pilarin päässä torveen puhaltavaa lasta esittävä patsas. Torvesta suihkusi vettä. Suihkulähteen kivistä allasta ympäröi hiekkapolku, jota rajaavan nurmikon reunassa oli samaa pyöreää muotoa toistava kukkaistutus. Suihkulähde rakennettiin viimeistään vuonna 1886, jolloin sanomalehti Hämäläinen ihasteli sitä näin: "Yksi niistä (suihkulähteistä) on täydellinen taideteos, muhkeaan stiiliin laitettu, suuri ja komea, useilla etevillä veistokuvilla kaunistettu."
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Aulangon puistoa - Lemmenluola
subject: kartanot
subject: rakennukset
subject: puistot
subject: Lemmenluola
subject: Karlbergin kartano
subject: Karlberg
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1920-luku
description: Aulangon hotellin ja rannan välisellä alueella on jo Hugo Standertskjöldin aikana rakennettu, pohjamuodoltaan nelikulmainen luola. Kivirakennuksen sisällä sanotaan olleen aikanaan saniaisia ja liljoja Venuksen kuvien kera. Katosta riippui punaista valoa antava lamppu. Takaosaan oli sijoitettu sypressejä ja seiniin vettä suihkuttavat jalopeuran päät. Polut Lemmenluolan yläpuolelta kaartuivat alas kohti rantaa.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Aulangon puistoa
subject: kartanot
subject: puistot
subject: rannat
subject: sillat
subject: Rautatiesilta
subject: Karlbergin kartano
subject: Karlberg
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1920-luku
description: Karlbergin kartanon ja Vanajaveden rannan väliin jäävässä puistossa oli edelleen 1920-luvulla hyvinhoidettuja käytäviä, tasaista ruohikkoa ja upeita kukkaistutuksia. Lämpiminä kesäpäivinä saattoi levähtää mukavilla penkeillä puiden alla suojassa auringolta. Etualan pienten ruukkupuiden taakse jää puiston suihkulähde. Hopeapajut reunustavat Vanajaveden rantaviivaa seurailevaa kävelytietä, ja taustalla näkyy vuonna 1924 valmistunut järven ylittävä rautatiesilta.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Suomalainen kirjakauppa Oy.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Aulangon puistoa
description: Karlbergin kartanon hyvin hoidetussa edustapuistossa oli veistoksilla koristellun suihkulähteen ympäristössä runsaita kukkaistutuksia. Kesäksi puistoon tuotiin myös mm. ruukuissa kasvavia palmuja ja agaveita. Puiston hoitaminen vaati paljon työtä ja varoja, joten Karlbergin siirryttyä 1920-luvulla kaupungin omistukseen istutukset vähenivät ja yksinkertaistuivat nopeasti ja puiston polkuverkostoakin karsittiin.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Aulanko - Rantakäytävän patsaat
subject: kartanot
subject: rannat
subject: kävelytiet
subject: patsaat
subject: veistokset
subject: Karlbergin kartano
subject: Karlberg
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1920-luku
description: Karlbergin kartanon rantapuistossa oli kävelyteiden varsilla penkkejä, joissa saattoi levähtää ja ihailla puiston istutuksia ja muita kaunistuksia, kuten antiikin veistoksia mukailevia kuvapatsaita. 1800-luvun puolella puistoon hankittiin mustia, valurautaisia penkkejä, jotka olivat kasviaihein koristeltuja. Myöhemmin valurautapenkeissä oli puinen istuinosa. Näitä kuvassakin näkyviä penkkejä oli vielä 1930-luvullakin väliaikaisen hotellin puistossa. 1930-luvulla puistoon hankittiin myös yksinkertaisia valkoisia puupenkkejä.

Aulangon rantatien patsaita
subject: kartanot
subject: puistot
subject: puutarhat
subject: rannat
subject: kävelytiet
subject: patsaat
subject: Karlbergin kartano
subject: Karlberg
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1920-luku
description: Karlbergin kartanoa ympäröivän puiston suunnitelmia ei ole säilynyt. Kartanon puutarhureina toimineiden ruotsalaisten veljesten, Erik ja Karl Zetterlöfin arvellaan vaikuttaneen suuresti puiston ja puutarhan muotoutumiseen. Erik Zetterlöf tuli everstin palvelukseen vuonna 1898, ja häntä seurasi Karl, joka oli puutarhamestarina vuosina 1897–1913. Karl Zetterlöf loi myös Karlbergin mittavat kasvihuoneet. Pääpuutarhurin lisäksi kartanossa työskenteli kesäisin sekä suomalaisia että ruotsalaisia puutarha-apulaisia ja -oppilaita.
format: Kuva/JPEG

Patsaita Aulangon rantatien varrella
subject: kartanot
subject: puistot
subject: rannat
subject: patsaat
subject: kävelytiet
subject: Karlbergin kartano
subject: Karlberg
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1920-luku
description: Eversti Standertskjöldin hankkimat kuvapatsaat näyttävät tässä luultavasti 1920-luvulla otetussa kuvassa hyväkuntoisilta. Tarkkaan ei tiedetä, milloin Karlbergin kartanon edustapuiston rantakäytävää reunustavat patsaat hävisivät puistosta. Ainakin 1930-luvun kuvissa niitä vielä näkyy.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Karlbergin kartanon puisto
subject: kartanot
subject: puistot
subject: patsaat
subject: Karlberg
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1920-luku
description: Karlbergin kartanon päärakennuksen eteläpuolella oli hyvin hoidettu rantapuisto. Eversti Standertskjöldin aikana rantapuistoon istutettiin mm. tammia ja lehmuksia. Rantapuisto oli kuitenkin etupäässä kukkapuisto, runsaissa kukkapenkeissä ja istutusalueilla kukoistivat mm. ruusut, verenpisarat, heliotroopit ja alppiruusut. Karlbergin puutarhuri apulaisineen kasvatti kasvihuoneissaan vuosittain yli satatuhatta kukantainta, jotka sitten istutettiin puiston kukkapenkkeihin. Kukkaistukset oli siististi rajattu simpukankuorilla ja rautakaarilla. Käytäviä puistossa oli paljon ja niiden varrella penkkejä, joten istutuksia saattoi ihailla monesta suunnasta. Rantaa kiertävän tien varrelle oli aseteltu jalustojen päälle antiikin mallin mukaan tehtyjä kuvapatsaita.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Hämeenlinna - Aulangon puistoa
subject: kartanot
subject: rannat
subject: puistot
subject: kävelytiet
subject: patsaat
subject: istutukset
subject: Karlbergin kartano
subject: Karlberg
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1920-luku
description: Vanajaveden ranta Karlbergin kartanon ja Aulangon kohdalla oli jo Standertskjöldin aikana tuettu graniittimuurilla. Kävelytie rakennettiin seurailemaan rantaviivaa ja tien varrella oli valkoisia antiikin kuvapatsaiden kopioita. Runsaat kukkaistutukset koristivat kävelytien reunaa puiston puolella. Rantamuuri purettiin tai jäi täyttömaan alle jo 1930-luvulla. Muutkin Standertskjöldin aikaiset elementit ovat myöhemmin puistosta hävinneet. Patsaat ovat kadonneet, polut linjattu uudelleen ja kukkaistutukset poistettu.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Suomalainen kirjakauppa Oy.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Aulanko - Joutsenlampi
subject: puistot
subject: lammet
subject: Joutsenlampi
subject: laiturit
subject: veneet
subject: Hämeenlinna
subject: Aulanko
subject: 1910-luku
description: Aulangon omistaja Hugo Standertskjöld rakennutti 1880-luvun puolivälissä puistometsän soistuneisiin kohtiin kaksi tekolampea, Joutsenlammen ja Metsälammen. Molempien tekolampien rantaan rakennettiin mm. venelaiturit, jotka olivat muodoltaan neliömäisiä aitauksia. Laitureihin oli kiinnitetty veneitä, jotka kuka tahansa puistossa vierailija sai ottaa käyttöön ja lähteä lammelle soutelemaan.
source: Hämeenlinna : Suomalainen kirjakauppa Oy.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Uimahuone Aulangolla
subject: kartanot
subject: rannat
subject: rakennukset
subject: uinti
subject: Karlbergin kartano
subject: Karlberg
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1920-luku
description: Suunnilleen Karlbergin kartanon päärakennuksen kohdalla Vanajaveden rannassa sijaitsi pieni uimahuone, jonne päästiin kaitein koristeltua siltaa pitkin. Uimahuone oli rakennettu jo 1800-luvun lopulla eversti Standertskjöldin aikana silloisen barokkikartanon edustapuiston rantaan. Antiikin aiheita kuvaavat patsaat vartioivat rantatien varrella kulkijoita myös uimahuoneen kohdalla.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Aulangon Joutsenlampi
subject: puistot
subject: lammet
subject: Joutsenlampi
subject: näkötornit
subject: veneet
subject: laiturit
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1910-luku
description: Joutsenlammen rakentaminen oli yksi varhaisimpia puistotöitä eversti Standertskjöldin Aulangolla. Lampi kaivettiin soistuneeseen notkoon keskelle metsää vuonna 1885. Rannat rajattiin kivireunuksella ja keskelle lampea rakennettiin pieni tekosaari. Lammen eteläpäähän tuli kanava-allas ja pohjoispäähän kanava, josta vesi pääsi laskemaan pois lammesta. Kanavien yli rakennettiin puiset sillat, jotka maalattiin valkoisiksi. Polut kiersivät lammen rantoja, ja rannoille istutettiin jalopuita. Pohjoisrannalle rakennettiin huvimaja, ja joutsenetkin saivat oman huvimajansa tekosaarelle. Vuonna 1886 rakennettiin vielä Metsälampi Joutsenlammen ja Aulangonvuoren väliselle alueelle.
format: Kuva/JPEG

Aulangon joutsenet
subject: lammet
subject: puistot
subject: joutsenet
subject: Joutsenlampi
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1920-luku
description: Ensimmäiset tiedot Aulangon joutsenista ovat vuodelta 1900, jolloin Arno Hohenthal myi kaksi joutsenta Karlbergiin. Tiedetään kuitenkin, että jo tätä ennen Joutsenlammella oli ollut ainakin australialaisia mustia joutsenia ja sorsia. Vuonna 1912 Joutsenlammella eleli neljä joutsenta. Vuodelta 1939 taas on tieto, että lammella oli edelleen kyhmyjoutsenten ohella myös mustia joutsenia, jotka olivat onnistuneet Aulangolla lisääntymäänkin. Viimeksi mustia joutsenia on nähty Joutsenlammella 1960-luvulla.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Onnentemppeli
subject: puistot
subject: rakennukset
subject: huvimajat
subject: Onnentemppeli
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1920-luku
description: Onnentemppeliksi nimitetty huvimaja sijaitsee korkean kivikummun päällä melko lähellä Aulangontietä suunnilleen hotellin kohdalla. Onnentemppelin rakennusjankohdasta ei ole tarkkaa tietoa, mutta sen uskotaan olevan peräisin Aulangon puiston perustamisen alkuajoilta 1880-luvulta. Tarinan mukaan eversti Hugo Standertskjöld pystytti Onnentemppelin osoittaakseen rakkautensa puolalaiselle ruhtinattarelle, jota aikoi kosia. Kerrotaan myös, että Standertskjöld piilotti kivien sekaan kolikon, ja se joka löytäisi kolikon, saisi Aulangon omakseen. Eino Leinon "Kell' onni on" -runon sanotaan syntyneen tämän tarinan innoittamana.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Näkymä kirkontornista etelään päin
subject: koulut
subject: oppilaitokset
subject: koulurakennukset
subject: kotiteollisuusoppilaitokset
subject: Wetterhoff
subject: Raatihuoneenkatu
subject: Palokunnankatu
subject: torit
subject: Rantatori
subject: Hämeenlinna
subject: 1920-luku
description: Postikortissa on etualalla Raatihuoneenkadun varren rakennuksia kirkon kohdalla ja taustalla Wetterhoffin työkoulu Palokunnankadun varrella. Kuvassa oikealla näkyy Rantatorin itäreunaa. Kirkon ja Wetterhoffin välinen alue säästyi tulelta Hämeenlinnan palossa vuonna 1831, joten tällä alueella oli kaupungin vanhimmat rakennukset, osa jopa vanhasta kaupungista 1700-luvun lopulla siirrettyjä. Wetterhoffin rakennusta korotettiin kahteen otteeseen 1920-luvulla. Kuvassa on rakennus vuonna 1922 tehdyn itäpäädyn korotuksen jälkeen, ennen koko rakennuksen korjaamista kolmikerroksiseksi vuonna 1929. Wetterhoff oli "valtion tarkastuksen alainen ammattikoulu kuotomaopettajien ja kutojain valmistamista varten". Koulussa opiskeltiin 1920-luvulla joko opettaja-, kutoja- tai vaateompeluosastolla.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
rights: Aineisto on lisensoitu Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen -lisenssillä. Aineisto on vapaasti käytettävissä. Käytön yhteydessä on mainittava lähde.

Hämeenlinnan keskustaa
subject: ilmakuvat
subject: rakennukset
subject: puurakennukset
subject: kaupunkikeskustat
subject: koulut
subject: lyseot
subject: Hämeenlinnan lyseo
subject: Hämeenlinna
subject: 1940-luku
description: Hämeenlinnan keskustan koilliskulman hallitseva rakennus on vuonna 1888 rakennettu ja vuonna 1936 laajennettu Hämeenlinnan lyseo. Tässä ilmakuvassa kaupunki on vielä hyvin puutalovaltainen, vain torin varrella on isompia kivirakennuksia. Hallituskadun varrella torin pohjoislaidalla näkyvät Yhdyspankin talo, lääninhallitus, Rytkösen kirjakauppa ja entinen Kaupunginhotellin talo, jossa Kaupunginhotellin muutettua Rauhankadulle vuonna 1929 toimi Uusi hotelli -niminen majoitusliike. Hotelli Seurahuone jatkoi perinteistä toimintaa samassa rakennuksessa 1940-luvun puolivälin paikkeilta lähtien.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Hämeenlinnan keskustaa
subject: keskustat
subject: kaupunkikeskustat
subject: rakennukset
subject: torit
subject: Rantatori
subject: linja-autoasemat
subject: liikerakennukset
subject: kerrostalot
subject: Korpimaa osakeyhtiö
subject: Korpikumi osakeyhtiö
subject: Hämeenlinna
subject: 1950-luku
description: Hämeenlinnan ydinkeskusta oli 1950-luvun lopulla jo täyttymässä suurilla viisi- ja kuusikerroksisilla kerrostaloilla. Matti Lampénin ja Märta Blomstedtin suunnittelema asunto-osakeyhtiö Jyrkänkulma valmistui Palokunnankadun varrelle Wetterhoffia vastapäätä vuonna 1950. Torin länsireunalle, Kansallisosakepankin pohjoispuolelle rakennettiin Asunto-osakeyhtiö Hämeentori vuonna 1951 arkkitehti Jaakko Tähtisen piirustusten mukaan. Rantatorin luoteiskulmassa osoitteessa Palokunnankatu 20 näkyy Arkkitehtitoimisto Erno & Sahlbergin suunnittelema ja Hämeenlinnan suomalaisen säästöpankin rakennuttama kuusikerroksinen asuin- ja liiketalo, jonka rakennustyöt aloitettiin vuonna 1956. Liikekerroksessa toimi 1950-luvun lopulla mm. O. E. Holmberg osakeyhtiön verhoilu- ja vuodevaateliikkeen myymälä ja sen vieressä Osakeyhtiö Korpikumin liike. Korpimaa oy perusti vuonna 1947 erillisen sisaryhtiön, Korpikumi osakeyhtiön, jonka toimitusjohtajaksi tuli kauppaneuvos Heikki Korpimaa. Uusi yhtiö oli "teknillisten kumitarvikkeiden, -letkujen, -mattojen, kumijalkineiden ym. kumitavarain erikoisliike" Korpimaa oy taas harjoitti nahka-, jalkine-, valjas- ja tekstiilitavarain tukku- ja vähittäiskauppaa. Tässä kuvassa ei vielä ole nykyistä linja-autoasemaa (vuodelta 1959) eikä Keskustaloa (vuodelta 1964).
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Hämeenlinnan eteläranta
subject: rannat
subject: Vanajavesi
subject: rakennukset
subject: Palokunnankatu
subject: Wetterhoff
subject: Hämeenlinnan kirkko
subject: Hämeenlinna
subject: 1920-luku
subject: talvi
description: Vanajaveden jäältä otetussa postikorttikuvassa näkyy Hämeenlinnan keskustan etelärannan rakennuksia 1920-luvun loppupuolelta. Vasemmalla on Wetterhoffin työkoulun itäpääty, joka oli vuosikymmenen alkupuolella korotettu kolmikerroksiseksi. Koulun sisäpihalle rakennettiin vuonna 1927 värjäämö, jonka nurkka on kuvassa aivan lähellä silloista rantaviivaa. Palokunnankadun pohjoispuolella on räätäli Ståhlbergin talo, jonka erikoisuus oli keskellä rakennusta oleva kulkuaukko sisäpihan puolelle. Ståhlbegin talon yläpuolella mäenrinteessä on Raatihuoneenkadun taloja ja niiden takana kohoaa kirkon torni. Vuonna 1930 valmistunut suojeluskuntatalo Hämeen Suoja ei vielä ole rakenteilla tässä kuvassa.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Pinellan rantaa
subject: puistot
subject: Pinellan puisto
subject: rannat
subject: laiturit
subject: huvilat
subject: Pinellan huvilat
subject: Keinusaari
subject: Hämeenlinna
subject: 1930-luku
description: Pitkänsillan pieleen Keinusaaren puolelle perustettiin kuvernööri Rehbinderin aloitteesta puisto jo 1840-luvulla. Pinella-nimen puisto sai parikymmentä vuotta myöhemmin, kun ravintoloitsija A. Nordin korjautti puistossa olevan vanhan makasiinin kesäravintolaksi ja nimesi sen Pinellaksi. Nordin sai luvan ravintolalleen sillä ehdolla, että rannassa oleva hevosuittolaituri sai jäädä paikalleen. Ravintolan suosio hiipui 1880-luvulla, ja se tuhoutui lopulta tulipalossa. Kaupunki vuokrasi suuren osan puistosta vuonna 1895 Hämeenlinnaan perustetulle Verkatehdas Osakeyhtiölle, jonka hallitsema alue erotettiin aidalla puistosta. Rantaan rakennettiin 1900-luvun alkuvuosina myös kaksi huvilaa, jotka tunnetaan Pinellan huviloina. Puisto sai rauhassa rappeutua, kunnes kaupungin vastaperustettu puistovaliokunta alkoi hoitaa myös pieneksi käynyttä Pinellan puistoa vuoden 1904 jälkeen. Jo vuonna 1905 puisto oli valiokunnan vuosikertomuksen mukaan jälleen yksi kaupungin "hauskempia virvokepaikkoja".
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Keinusaaren rantaa
subject: rannat
subject: Vanajavesi
subject: Keinusaari
subject: Pinellan huvilat
subject: pyykinpesu
subject: talvi
subject: Hämeenlinna
subject: 1930-luku
description: Talvinen postikorttikuva on otettu Hämeenlinnan keskustan itälaidalta kohti Keinusaarta. Keinusaaren puolella, lähellä rantaa sijaitsevat Verkatehtaan johtajien asuintalot, ns. Pinellan huvilat. Lähellä siltaa on pyykinpesua varten rakennettu pesuhuone. Jokin oikealla näkyvistä rakennuksista on luultavasti vuonna 1912 rakennettu kunnallinen teurastuslaitos, jota laajennettiin vuonna 1923. Samalla sen yhteyteen perustettiin myös lihantarkastusasema.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Näkymä Vanajaveden yli Sairioon päin
subject: teollisuus
subject: teollisuusalueet
subject: sahalaitokset
subject: Hämeenlinnan höyrysaha
subject: puistot
subject: Rantapuisto
subject: Rantakatu
subject: talvi
subject: Hämeenlinna
subject: Hätilänniemi
subject: Sairio
subject: 1930-luku
description: Talvisen Rantapuiston puiden välistä näkyy vuonna 1911 rakennetun satamakonttorin kattoa. Vanajaveden itärannalla Hätilänniemessä on vuonna 1873 perustetun Hämeenlinnan höyrysahan rakennuksia. Sahan perustaja oli helsinkiläinen Fabian von Schantz, mutta saha joutui konkurssin kautta vuonna 1893 August Eklöfin omistukseen. Eklöfin saha oli suuryritys ja työllisti parhaimmillaan yli kaksisataa henkeä. Hämeenlinnan höyrysaha paloi perustuksiaan myöten vuonna 1901, mutta se rakennettiin välittömästi uudelleen samalle paikalle. Samoihin aikoihin Eklöf rakennutti myös muutamia asuintaloja sahan henkilöstölle.
source: Julkaistu painettuna: Suomalainen kirjakauppa oy.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Ahveniston parantola
subject: rakennukset
subject: sairaalat
subject: parantolat
subject: Ahveniston parantola
subject: Hämeenlinna
subject: Ahvenisto
subject: 1930-luku
description: Etelä-Hämeen kuntien yhteinen keuhkotautiparantola rakennettiin Ahvenistonharjulle 1930-luvun alussa. Arkkitehti Toivo Paatelan suunnittelema funktionalistinen parantolarakennus oli huomattavan suuri omana aikanaan, sillä sairaalapaikkoja oli peräti 250. Rakennuksen torniosa parvekkeineen on kahdeksankerroksinen, siipiosat ovat kuusi- ja neljäkerroksiset. Hoitomuotoina tuohon aikaan oli lepo, ravitseva ruoka ja männyntuoksuisen ilman hengittäminen sairaalan isoilla parvekkeilla. Ahveniston parantolassa hoidettiin tuberkuloosipotilaita vielä 1960-luvun lopulla. Nykyään parantolarakennukset ovat osa Kanta-Hämeen keskussairaalaa.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Suomalainen kirjakauppa Oy.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Ahveniston parantola
subject: rakennukset
subject: parantolat
subject: sairaalat
subject: Ahveniston parantola
subject: Ahvenisto
subject: Hämeenlinna
subject: 1930-luku
description: Hämeenlinnan ensimmäinen 12-paikkainen keuhkotautisten hoitola sijaitsi Myllymäessä Hämeenlinnan naisyhdistyksen vuokraamissa tiloissa. Seuraava 20-paikkainen sairaala oli Sairiossa E. A. Talpon suunnittelemassa rakennuksessa, jossa myöhemmin on toiminut päiväkoti. Etelä-Hämeen kuntien yhdessä ylläpitämä Ahveniston parantola eli Etelä-Hämeen keuhkotautiparantola rakennettiin Ahveniston harjulle 1930-luvun alussa. Rakennus edustaa funktionalistista tyyliä, ja sen suunnitteli arkkitehti Toivo Paatela. Rakennuksen kulmassa on kahdeksankerroksinen torniosa parvekkeineen. Uuteen parantolaan saatiin tilat peräti 250 potilaalle. Lisäsiipeen rakennettiin kylpy- ja valohoitotilat ja yläkerrokseen lastenosasto leikki- ja koulutussaleineen. Pääsisäänkäynnin edustaa koristi suihkulähde. Sodan aikana parantolaa käytettiin sotasairaalana, minkä jälkeen tuberkuloosin hoito jatkui Ahvenistonharjulla aina 1960-luvun lopulle asti. Nykyään Ahveniston parantolarakennukset ovat osa Kanta-Hämeen keskussairaalaa, joka vihittiin käyttöön vuonna 1979.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Suomalainen kirjakauppa Oy.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Keskusta
subject: postikortit
subject: ilmakuvat
subject: keskustat
subject: uimalat
subject: rakennukset
subject: Hämeenlinna
subject: 1930-luku
description: Hämeenlinnan keskustan mittavia rakennushankkeita 1920–1930-lukujen vaihteessa olivat mm. Kariston kustannusliikkeen uusi toimitalo, suojeluskuntatalo Hämeen Suoja sekä Paavonkulman viisikerroksinen asuin- ja liikerakennus. Myös keskustan kouluoloja kohennettiin 1930-luvulla: Hämeenlinnan lyseota laajennettiin vuonna 1936 kahdella lisäsiivellä, ja Lukiokadun varrelle valmistui vuosina 1937–1938 moderni keskuskansakoulu, jonka pääty pilkistää kuvassa lyseon takana. Keskustan etelärannalla sijaitsi kaupungin uimalaitos, joka oli otettu käyttöön vuonna 1911. Laitoksen toiminnasta huolehti Hämeenlinnan uimaseura, joka piti siellä myös uimakouluja, promotioita ja suosittuja uintinäytöksiä. Vanha uimalaitos purettiin vuonna 1955 ja kaupunkilaiset siirtyivät uimaan Ahvenistolle, jonne oli vuoden 1952 olympialaisia varten rakennettu maauimala.
source: Julkaistu painettuna: Suomalainen kirjakauppa oy.
publisher: Suomalainen kirjakauppa oy.
language: fi

Hämeenlinna - Suomalainen Yhteiskoulu
subject: koulut
subject: koulurakennukset
subject: yhteiskoulut
subject: Hämeenlinnan suomalainen yhteiskoulu
subject: Hämeenlinnan yhteiskoulu
subject: Pikkutori
subject: Hämeenlinna
subject: 1920-luku
description: Vuonna 1878 perustettu Hämeenlinnan suomalainen tyttökoulu päätyi muutaman kiertolaisvuoden jälkeen vuonna 1887 Pikkutorin kulmalle entiseen laamanni Wetterhoffin taloon. Koulu laajeni, kun tontille rakennettiin vuosina 1897 ja 1907 lisärakennukset. Hämeenlinnan suomalaisen yhteiskoulun nimellä entinen tyttökoulu toimi vuosina 1909–1937. Sen jälkeen koulu on tunnettu pelkästään Hämeenlinnan yhteiskouluna.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinna - etelärantaa
subject: keskustat
subject: kaupunkikeskustat
subject: rakennukset
subject: rannat
subject: Vanajavesi
subject: veneet
subject: torit
subject: Rantatori
subject: Palokunnankatu
subject: Hämeenlinna
subject: 1920-luku
description: Lapset ovat soutelemassa lähellä Vanajaveden rantaa Hämeenlinnan keskustan kohdalla tässä 1920-luvun puolivälin paikkeilla kuvatussa postikortissa. Taustalla näkyy Rantatorin takana Palokunnankadun varren rakennuksia, mm. Palokunnantalo ja Wetterhoffin kotiteollisuusopiston rakennus ennen vuonna 1929 tehtyä korotusta. Palokunnantalon takana on Raatihuone ja sen vieressä Kämärin talo. Vasemmassa yläkulmassa näkyy vuonna 1915 valmistunut Kansallisosakepankin talotorin kulmassa.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Suomalainen kirjakauppa Oy.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinna - Katu Myllymäessä
subject: kadut
subject: torit
subject: Myllymäki
subject: Turuntie
subject: Hämeenlinna
subject: 1910-luku
description: Turuntie erottaa Myllymäen ja Kaurialan kaupunginosat toisistaan. 1910-luvun kuva on otettu suunnilleen Torikadun kohdalta kohti kaupungin keskustaa. Turuntietä reunustavat puutalot, ja vasemmalla puolella on tori, jossa aikoinaan pidettiin mm. hevosmarkkinoita. 1900-luvun ensimmäisen vuosikymmenen kaavassa torin nimenä on Uusi tori, vuoden 1926 kaavassa käytetään nimeä Kaurialan tori. Akseli Salokannel kuvailee toria ja sen ympäristöä seuraavasti: "Myllymäen tori nykyisen Kaurialan kaupunginosassa rajoittui ... venäläisten puutarhureiden Kurjatkinin ja Strahoffin vihannesmaihin sekä suuriin savikuoppiin. Länsireunamalla oli Kurjatkinin korkealla kivijalalla seisova uudenpuoleinen talo. Aukeaman itäiseen laitaan rakensi Sauna-Limperi tiilistä saunan." Entisen torin paikalla on nykyään Kaurialanpuisto, josta käytetään myös nimeä Cinemanpuisto.
source: Julkaistu painettuna: Suomalainen kirjakauppa O.-Y.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Kunnallis-sauna - Hämeenlinna
subject: rakennukset
subject: jugend
subject: saunat
subject: Koulukatu
subject: kunnallissauna
subject: Hämeenlinna
subject: 1910-luku
description: Kunnallissaunan talo valmistui Koulukadun ja Linnankadun kulmaukseen vuonna 1912. Rakennuttajana oli yhtiö, jonka suurin osakas oli Hämeenlinnan kaupunki. Arkkitehti Birger Brunilan suunnittelemassa jugendrakennuksessa oli kunnallinen sauna vuoteen 1967 asti. Sen jälkeen rakennuksessa on toiminut mm. alueradio, äänitysstudio ja virastoja. Talo remontoitiin perusteellisesti vuonna 2007.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna - Tavastehus, Enok Rytkönen.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Hämeenlinnan verkatehdas
subject: teollisuus
subject: teollisuuslaitokset
subject: tehtaat
subject: Hämeenlinnan verkatehdas
subject: tekstiiliteollisuus
subject: kutomateollisuus
subject: Hämeenlinna
subject: 1910-luku
description: Hämeenlinnaan vuonna 1895 perustettu Verkatehdas laajeni vaatimattoman alun jälkeen kaupungin suurimmaksi työnantajaksi, jonka palkkalistoilla oli parhaimmillaan jopa 1300 työntekijää. Postikorttikuvassa on vasemmalla alueen vanhin tehdasrakennus eli kutomo. Oikealla näkyy vuonna 1907 valmistunut konttorirakennus. Verkatehtaan toiminta Hämeenlinnassa päättyi vuonna 1963. Nykyään alueella toimii kulttuuri- ja kongressikeskus Verkatehdas, jonka avajaisia vietettiin kesällä 2007.
source: Julkaistu painettuna: Suomalainen kirjakauppa O.-Y.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinna
subject: laiturit
subject: huvilat
subject: rannat
subject: Vanajavesi
subject: Keinusaari
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Viime vuosisadan alun kuvassa Keinusaaren rannassa, Pitkänsillan eteläpuolella on 1800-luvun puolivälissä rakennettu hevosuittolaituri. Pinellan puistosta suurin osa oli vuokrattuna Hämeenlinna verkatehtaalle. Verkatehtaan johtajia varten rakennettiin rannan tuntumaan kaksi huvilaa 1900-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä. Kuvassa näkyy huviloista pienempi ja vanhempi, joka vaurioitui tulipalossa ja purettiin 1970-luvulla. Uudempi, vuonna 1906 valmistunut huvila puuttuu vielä kuvasta.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna - Tavastehus, Enok Rytkönen
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Hämeenlinna - Keinusaari
subject: rakennukset
subject: huvilat
subject: rannat
subject: Keinusaari
subject: Pinella
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Suurin osa Pinellan puistosta vuokrattiin 1800-luvun lopulla Verkatehtaalle, joka rakennutti 1900-luvun alussa johtajilleen kaksi huvilaa Keinusaaren rantaan. Kuvassa näkyy vanhempi ja pienempi näistä ns. Pinellan huviloista. Tämä rakennus vaurioitui tulipalossa ja purettiin 1970-luvun alussa. Uudempi Pinellan huviloista rakennettiin vuonna 1906 ja se on edelleen paikallaan. Pinella-nimi juontaa juurensa ravintoloitsija A. Nordinin Keinusaareen 1860-luvulla rakennuttamasta kesäravintolasta, joka purettiin vuoden 1885 tulipalon jälkeen.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Lähetyskirjakauppa.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Hämeenlinna
subject: rakennukset
subject: empire
subject: sairaalat
subject: Hämeenlinnan lääninsairaala
subject: kruununmakasiinit
subject: sillat
subject: Pitkäsilta
subject: Hämeenlinna
subject: Keinusaari
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Valtionarkkitehti C. L. Engelin suunnittelemat Hämeenlinnan lääninsairaalan empiretyyliset rakennukset valmistuivat Keinusaaren rantaan vuosina 1840–1844. Sairaalan sivurakennukset korotettiin 1880-luvulla kaksikerroksisiksi. Myös päärakennusta laajennettiin tämän kuvan ottamisen jälkeen vuonna 1929. Vuonna 1838 käyttöön otettu kruununmakasiinin rakennus on samoin intendentinkonttorissa Engelin johdolla suunniteltu. Rakennus toimi valtion viljavarastona aina vuoteen 1925 asti, jolloin siihen muutti puolustusvoimien nahkaverstas. Vuodesta 1952 lähtien vanhassa viljamakasiinissa on toiminut Hämeenlinnan taidemuseo. Vanajaveden yli kuljettiin 1900-luvun alkuvuosina vielä puurakenteista Pitkäsiltaa pitkin.
source: Julkaistu painettuna: Imp. K. F. Björkbom.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Hämeenlinna - Pitkäsilta
subject: sillat
subject: Pitkäsilta
subject: laiturit
subject: rannat
subject: Vanajavesi
subject: Hämeenlinna
subject: 1910-luku
description: Väritetyssä 1910-luvun kortissa Vanajaveden ylittävä puinen Pitkäsilta on jo korvattu teräsrakenteisella uudella sillalla. Uusi silta avattiin käyttöön 15.11.1909. Vanhaa puusiltaa kehuttiin yleisesti kauniiksi, mutta rautasiltaa monet kaupunkilaiset pitivät sekä rumana että epäkäytännöllisenä. Tohtori Manner kirjoitti: "Vanhan sirorakenteisen ja kauniin sillan asemesta saatiin ruma kaarisilta, jota on etenkin siinä suhteessa moitittu, ettei sitä rakennettaessa ole ensinkään otettu huomioon karttuvan liikenteen tarpeita, vaan tehty tavallaan kapeammaksi kuin vanha silta.”
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Hämeenlinna - Pitkäsilta
subject: sillat
subject: rannat
subject: Pitkäsilta
subject: Vanajavesi
subject: Keinusaari
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: 1900-luvun alun postikortissa on kuvattuna Vanajaveden ylittävä vanha puinen Pitkäsilta, joka purettiin vuonna 1909. Keinusaaren puolelta otetussa valokuvassa häämöttää kirkon torni kaupungin keskustassa. Raastuvankadun varrella näkyy myös ympäröiviä puutaloja korkeampana vuonna 1899 rakennettu Hämeenlinnan anniskeluyhtiön jugendtalo.
publisher: Hämeenlinna kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Hämeenlinna
subject: rannat
subject: sillat
subject: Pitkäsilta
subject: kaupunkikeskustat
subject: Vanajavesi
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Keinusaaren rannasta otetussa kuvassa erottuvat Hämeenlinnan keskustan maamerkkeinä kirkontorni ja lyseorakennus. Vanajaveden yli kuljetaan vielä puurakenteista Pitkääsiltaa pitkin. Uusi silta tälle paikalle rakennettiin vuonna 1909. Rantakadun itäpuolella, nykyisen Ystävyydenpuiston paikalla oli vuosisadan alkupuolella taloja. Kuvan vasemmassa reunassa olevassa talossa toimi 1890-luvun alusta lähtien Gust. R. Fältmarsin tupakkatehdas. Rakennus siirtyi Fältmarsin perillisiltä kaupungin omistukseen 1950-luvulla. Fältmarsin talon oikealla puolella sijaitsevan rakennuksen suunnitteli 1880-luvulla lääninarkkitehti C. A. Caween oman perheensä asuintaloksi. Arkkitehti perheineen asui talossa 1910-luvulle asti. Myöhemmin 1950-luvulla rakennus tuli tunnetuksi Verkatehtaan johtajan mukaan Amberlan talona. Rantakadun ja järven välissä olevat talot purettiin 1960-luvulla.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna - Tavastehus, Enok Rytkönen.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Hämeenlinna - kirkon tornista itään
subject: sillat
subject: Pitkäsilta
subject: kaupunkikeskustat
subject: Keinusaari
subject: Pikkujärvi
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Kirkon tornista itään päin otetussa kuvassa näkyy keskustan rakennusten lisäksi Vanajaveden ylittävä vanha puinen Pitkäsilta. Keinusaaren makasiini- ja sairaalarakennukset jäävät enimmäkseen puiden taakse, mutta oikealla rannassa näkyy vanhempi ns. Pinellan huviloista. Vasemmassa yläkulmassa näkyvä punatiilinen rakennus oli venäläisen sotaväen varasto. Keinusaaren kaakkoispuolella on Pikkujärvi, josta Vanajaan laskevan ojan varrella sijaitsi kaupungin yksityinen, mutta viranomaisten valvoma teurastushuone. Vuonna 1912 perustettiin kunnallinen teurastuslaitos lähelle entistä teurastamoa. Pikkujärvi täytettiin 1950- ja 1960-luvuilla hiekalla, soralla, savella ja rakennusjätteillä.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Lähetyskirjakauppa.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Hämeenlinna - Rantakatu
subject: kadut
subject: rakennukset
subject: matkustajakodit
subject: Rantakatu
subject: Arvi Kariston katu
subject: Hämeenlinna
subject: 1920-luku
description: 1920-luvun postikortissa on näkymä Rantakadulta (nykyiseltä Arvi Kariston kadulta) kohti etelää. Vasemmalle puolelle jää laivaranta ja Rantapuisto, oikealla on matkustajakoti Rannan talona tunnettu nikkarityylinen hirsitalo 1880-luvulta. 1920-luvun puolivälissä rakennuksessa toimivat ainakin Suomalainen kirjapaino ja kristillinen matkailijakoti Betania, myöhemmin matkailijakoti Maja. Raatihuoneenkadun toiselle puolelle rakennettiin vuonna 1928 Arvi A. Kariston kustannusliikkeen ja kirjapainon talo, jota ei tässä kuvassa vielä ole.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Matkustajakoti Rannan talo
subject: rakennukset
subject: sanomalehdet
subject: Häme
subject: kirjakaupat
subject: Lutherilainen kirja- ja paperikauppa
subject: matkustajakodit
subject: majoitusliikkeet
subject: Matkustajakoti Ranta
subject: Hämeenlinna
subject: 1920-luku
description: Rantakadun (nykyisen Arvi Kariston kadun) ja Raatihuoneenkadun kulmassa sijaitsi 1880-luvun lopulla rakennettu nikkarityylinen hirsirakenteinen talo, jossa toimi 1920-luvulta 1940-luvulle mm. sanomalehti Hämeen kirjapaino. Sanomalehti Häme oli nuorsuomalaisen Hämetär-lehden jatkaja, ja se ilmestyi Hämeenlinnassa vuosina 1919–1944. Lehteä julkaisi Suomalainen kirjapaino-osakeyhtiö. Samassa rakennuksessa toimi ainakin 1920-luvun loppupuolella myös Lutherilainen kirja- ja paperikauppa, myöhemmin 1930-luvun puolella nimellä Paperi- ja taidekauppa. Sotien jälkeen talo tuli tunnetuksi matkustajakoti Rannan talona. Rakennus siirrettiin 1980-luvun puolivälissä ns. talomuseoalueelle Koulukadun alkupäähän.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Hämeenlinna - Yhteiskoulu ja Kuivasilta
subject: koulut
subject: yhteiskoulut
subject: rakennukset
subject: Hämeenlinnan suomalainen yhteiskoulu
subject: sillat
subject: Kuivasilta
subject: Turuntie
subject: Läntinen Viertotie
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Ortodoksisen sotilaskirkon edestä Turuntielle päin otetun kuvan oikeassa reunassa näkyy osa 1830-luvun alussa rakennettua puista empiretaloa, johon Hämeenlinnan suomalainen tyttökoulu majoittui 1880-luvulla. Tähän rakennukseen kiinnittyy viereinen jugendtalo, joka rakennettiin vuonna 1906 silloisen yhteiskoulun lisätilaksi. Uudempi koulurakennus on arkkitehti H. R. Helinin suunnittelema, ja se oli yksi Suomen ensimmäisistä jugendtyylisistä koulutaloista. Turuntien toisella puolella sijaitsevat vuosina 1883 ja 1898 rakennetut puutalot, joissa oli sekä liike- että asuinhuoneistoja.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Suomalainen Kirjakauppa O.Y.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinna, Ruotsalainen yhteiskoulu
subject: koulut
subject: koulurakennukset
subject: yhteiskoulut
subject: ruotsin kieli
subject: Svenska samskolan
subject: Ruotsalainen yhteiskoulu
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Hämeenlinnan ruotsalainen yhteiskoulu, Svenska samskolan i Tavastehus aloitti toimintansa 1.9.1901. Koulu sai alkunsa, kun Eva Savoniuksen tyttökoulu Privata svenska flickskolan i Tavastehus asteittain muutettiin yhteiskouluksi. Ruotsalainen yhteiskoulu toimi Prykikadun (Palokunnankadun) varrella, Rantatorin kulmassa nykyisen Keskustalon paikalla olleessa puutalossa. Koulun oppilaat pelasivat viereisellä torilla pitkääpalloa ja joskus tennistäkin urheilutunneillaan. Tästä rakennuksesta koulu muutti Linnankadun ja Niittykadun kulmauksessa olevaan taloon. Svenska samskolan i Tavastehus lakkautettiin vuonna 1928.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Lähetyskirjakauppa.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Kotiteollisuusopisto - Hämeenlinna
subject: koulut
subject: oppilaitokset
subject: koulurakennukset
subject: kotiteollisuusoppilaitokset
subject: Wetterhoff
subject: Värjäämö
subject: Vanajavesi
subject: Hämeenlinna
subject: 1920-luku
subject: 1930-luku
description: Wetterhoffin työkoulu siirsi toimintansa Panimokadun varrelle vuonna 1890. Taloa kunnostettiin koulun tarpeita vastaavaksi, ja rakennusta korotettiin 1920-luvulla yhdellä kerroksella. Vuonna 1927 sisäpihalle rakennettiin värjäämö lämmityslaitteineen ja höyryllä kuumennettavine väriammeineen. Wetterhoffin värjäämö oli Suomen ensimmäisiä täysbetonisia rakennuksia. Sen yläkertaan rakennettiin luokkatiloja, ja myös puusepän paja muutti värjäämörakennukseen. Vanha värjäämö purettiin alkuvuodesta 2014. Oikeassa reunassa Palokunnankadun toisella puolella näkyy vähän vuonna 1929 valmistunutta Asunto oy Paavonkulman asuin- ja liikerakennusta.
source: Julkaistu painettuna: Suomalainen kirjakauppa Oy., Hämeenlinna
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Maisema Hämeenlinnasta
subject: rakennukset
subject: koulut
subject: oppilaitokset
subject: kotiteollisuusoppilaitokset
subject: Wetterhoff
subject: Hämeensaari
subject: alkoholiteollisuus
subject: Hämeensaaren polttimo ja väkiviinan jalostustehdas
subject: Vanajavesi
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Kirkontornista otetussa kuvassa näkyy etualalla Kirkkopuiston puiden takana Raastuvankadun varren puutaloja, mm. vanhasta kaupungista 1700-luvun lopulla siirretty Willgrenin talo. Niiden takana vasemmalla on Wetterhoffin työkoulun rakennus vielä alkuperäisessä asussaan kaksikerroksisena. Vanajaveden rantaviiva oli 1900-luvun alussa heti Wetterhoffin takana ja Rantatorin laidassa. Oikealla Hämeensaaressa näkyy viinanpolttimon rakennuksia. Vuoteen 1896 asti Hämeenlinnassa toimi kolme viinatehdasta. Tämän jälkeen toiminnassa oli vain Hämeensaaren polttimo ja väkiviinan jalostustehdas oy, jossa valmistettiin mm. kuuluisaa Fennia-viinaa. Hämeensaaren polttimokin lopetti toimintansa vuonna 1917.
source: Julkaistu painettuna: Tampere : Isak Julin'in Kustannusliike ja Kirjakauppa.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinna - Näköala kirkontornista Kantolan niemeen päin
subject: maisema
subject: rakennukset
subject: koulut
subject: oppilaitokset
subject: kotiteollisuusoppilaitokset
subject: Wetterhoff
subject: Vanajavesi
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Kirkontornista etelään kohti Kantolanniemeä avautuvaa näkymää hallitsi 1900-luvun alussa Wetterhoffin työkoulun rakennus. Talon oli alun perin rakennuttanut kunnallisneuvos Johan Fredrik Lönnholtz 1860-luvulla. Fredrika Wetterhoff osti rakennuksen kauppias Kiutulta vuonna 1893, jolloin työkoulu oli jo toiminut talossa vuokralla muutaman vuoden. Fredrika Wetterhoff korjautti talon oppilaitokselleen sopivaksi, ja kuvassa näkyvä alun perin kaksikerroksinen rakennus korotettiin 1920-luvulla kolmikerroksiseksi.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Lähetyskirjakauppa.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv