taiteilijakirjat
Teos on 3-osainen taiteilijakirja. Sisältää kolme arkiksi avautuvaa haitarikirjaa (kunkin koko avattuna 28 x 134 cm). Kuvituksena digitaaliprintit kiiltävällä, titaaninhohtoiselle paperilla. Numeroitu kappale (5/6).
Marsh, Darren
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Wentzel Hagelstamin kirje Minna Canthille 2.6.1893.
kirjallisuus
kirjeet
Minna Canth
Wentzel Hagelstam
Wentzel Hagelstamin kirje Minna Canthille 22.11.1893.
novellit
Kirje on kirjoitettu Wentzel Hagelstam -toiminimen viralliselle kirjepaperille.
Wentzel Hagelstamin kirje Minna Canthille 22.3.1893.
Wentzel Hagelstamin kirje Minna Canthille 27.5.1893.
Novelleja 1-2
Werner Söderhjelmin kirje Minna Canthille 14.6.1894.
käännöskirjallisuus
Werner Söderhjelm
Werner Söderstömin kirje Minna Canthille 13.3.1885
Roinilan talossa
Työmiehen vaimo
Murtovarkaus
Werner Söderström
Werner Söderströmin kirje Eino Leinolle 29.9.1893
brev
Leino, Eino
kustantajat
förläggare
1893
1800-luku
1800-talet
Leino on tarjonnut hallussaan olevaa 80 runon kokoelmaa julkaistavaksi Otavalle ja Söderströmille 25.9.1893, mutta saa torjuvan vastauksen molemmilta kustantajilta. Porvoo 29 Syysk. 1893. Neiti Eino Lönnbohm, Hämeenlinna. Arv. kirjeenne johdosta t. k. 25 p:ltä pyydän saada vastata että kun runoilla yleensäkin on kehnonpuoleinen menekki ja minulla nyt niin kovin paljon kustannettavia, niin en voi suostua tarjoukseenne. Kunnioituksella Werner Söderström Toivo Pekkalan kstä
Söderström, Werner
Werthers första och sista stunder för Lotta.
kaunokirjallisuus
skönlitteratur
52 s. ; 18 cm. Niteeseen on sidottu myös teos Werthers nöjen, som yngling. Kirjassa on Vaasan Lukukirjaston exlibris, jossa numero 600. Säilytys Vaasan kaupunginkirjastossa kirjastomuseon tiloissa.
Lundblad, Johan
Lund (Joh. Lundblad).
swe
Werthers nöjen, som yngling ; Werthers lidande och nöjen, som man ; I början och till slut et samtal.
Friedrich Nicolai. [08], 60 s. ; 18 cm. Niteeseen on sidottu myös teos Werthers första och sista stunder. Kirjassa on Vaasan Lukukirjaston exlibris, jossa numero 600. Säilytys Vaasan kaupunginkirjastossa kirjastomuseon tiloissa. Kirja on satiiri Johann Wolfgang von Goethen teoksesta Nuoren Wertherin kärsimykset.
Nicolai, Christoph Friedrich
Stockholm (Anders Zetterberg).
Wesayhdistyksen Lainakirjaston Nimi- ja lainakirja
Joensuu
raittius
raittiusliikkeet
raittiusseurat
järjestöt
Raittiusyhdistys Vesa
kirjastot
Raittiusyhdistys Vesalla (myös muodossa Wesa) oli 1800-luvun lopussa ja 1900-luvun alussa oma lainakirjasto, jossa oli lainattavissa parisensataa kirjaa. Aihepiireinä olivat kristinusko ja sen historia, raittiusaiheiset kirjat sekä erilaiset oppikirjat mm. luonnontieteistä. Listasta löytyy Vänrikki Stoolin tarinat, Topeliuksen ja Tolstoin kirjoja, runoja lapsille, näytelmiä ja muuta "sivistävää" lukemista. Lainaajien joukossa on sellaisia nimiä kuten Ilvonen, Lipponen, Wäisänen, Granskog, Berlund, Tukiainen, Nordman, Mononen, Juntunen, Södergren, Keronen, Hämäläinen, Koivisto, Kohonen, Koponen, Härkönen, Fabritius, Heiskanen, Paldan, Suonio, Hyvärinen, Zimmerman, Gröndahl, Blomqvist, Ahonen, vahtimestari Kuokkanen, Räsänen, Wänskä, Henriksson, Kolehmainen, leipuri Heikkinen, leipuri Pehkonen, Tanskanen, Paulus, Hakkarainen, Halonen, Pölönen...
Jns:n seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
rakennuspiirustus
rakennukset
koulurakennukset
koulut
oppilaitokset
kotiteollisuusoppilaitokset
käsi- ja taideteollisuusoppilaitokset
Wetterhoff Fredrika Wetterhoffin työkoulu
Wetterhoffin kotiteollisuusopisto
arkkitehtuuri
Hämeenlinna
1920-luku
Fredrika Wetterhoffin työkoulu aloitti toimintansa Hämeenlinnassa vuonna 1885 Rouvasväen yhdistyksen tiloissa. Kun tilaan ei mahtunut kangaspuita, Fredrika siirsi koulun kotiinsa. Oppilaita oli aluksi kahdeksan. Vuonna 1890 käsityökoulua varten vuokrattiin Vanajaveden rannalta talo, jonka Wetterhoff osti kolme vuotta myöhemmin koulun toimipaikaksi. Talossa oli aikaisemmin ollut mm. yleinen sauna, joten korjauksia oli tehtävä: yläkertaan rakennettiin kutomosalit, johtajattaren asunto ja oppilasasuntoja. Alakertaan tuli luentosali, oppilashuoneita, värjäystilat, puusepänverstas ja myymälä. Koulun vanhin tiilirakenteinen osa oli asuinrakennuksena ilmeisesti jo 1860-luvulla, jolloin tontti oli J. F. Lönnholzin hallussa. Vuodelta 1878 on säilynyt ulkoasun muutospiirustus. Arkkitehti Lambert Pettersson suunnitteli vuonna 1922 muutoksen, jossa rakennuksen itäosaa korotettiin yhdellä kerroksella. Muutostyö valmistui vuonna 1925, ja vuonna 1929 myös Palokunnankadun puoleinen osa korotettiin kolmikerroksiseksi rakennusmestari Onni A. Purasen suunnitelmien mukaan. Kadunkulman viisikerroksinen tiilirakennus on vuodelta 1937, ja sen suunnitteli arkkitehti Harry W. Schreck. Torinpuoleinen asuntolasiipi Arjanlinna on vuodelta 1933. Se on rakennusmestari Vihtori Longan käsialaa. Myös kaupunginpuutarhuri Veli Sorman pihasuunnitelma on 1930-luvulta. Lisätilaa tarvittiin seuraavan kerran 1960-luvun alussa, jolloin Mika Ernon suunnitteli vielä yhden lisäsiiven. Viimeisin lisäys Wetterhoffin kortteliin on Esko Kahrin 1990-luvun alussa suunnittelema koulurakennus. Nykyisin tämä Paasikiven tien suuntainen rakennus on kaupungin virastotalona. Entinen Wetterhoffin oppilaitos toimii osana Hämeen ammattikorkeakoulua ja Koulutuskeskus Tavastiaa.
Pettersson, Lambert
Wetterhoffin työkoulu vuosisadan vaihteessa
Wetterhoff
1900-luku (vuosikymmen)
Fredrika Wetterhoff perusti vuonna 1885 Hämeenlinnaan nuorille tytöille tarkoitetun käsityökoulun. Aluksi koulu toimi Hämeenlinnan rouvasväenyhdistyksen vuokralaisena, sen jälkeen mm. laamanni Wetterhoffin talossa Pikkutorin varrella. Työkoulua varten vuokrattiin vuonna 1890 silloisen Panimokadun varrelta Vanajaveden rannalta 1860-luvulla rakennettu kaksikerroksinen tiilitalo. Kolme vuotta myöhemmin Fredrika Wetterhoff osti tämän talon koulun pysyväksi toimipaikaksi. Hän korjautti rakennusta uuteen tarkoitukseen sopivaksi. Sinne sijoitettiin kutomo- ja luokkahuoneiden lisäksi johtajan asunto, oppilasasuntoja, värjäämö- ja pesuhuoneet, puusepän työpaja ja myymälä. Kuvassa talo on vielä alkuperäisessä asussaan kaksikerroksisena, 1920-luvulla se korotettiin kolmikerroksiseksi. Kuvassa vasemmalla on hattupäinen johtajatar Fredrika Wetterhoff itse (k. 1905), pihalla ja parvekkeella on koulun oppilaita.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Teos on taiteilijakirja. Teoksen nimi painettu takakanteen. Teksti ja kuvat punaisella värillä. Perustuu tekijän vuonna 2000 luomaan web-sivustoon: ignition.ie. Painetussa teoksessa on valikoima kuvia ja siteerauksia sivustosta. Numeroitu painos (320/500).
Kelly, Andrew
Teos on taiteilijakirja. Sisälehdillä alanimekkeet: Tervetuloa 365. Ei ääntä ollenkaan. Koje viheltää. Kuvailutiedot kannesta. Ilmestynyt Kluuvin galleriassa 10. - 26.2.1995 pidetyn näyttelyn yhteydessä.
Luukas, Tuuli
Teos on taiteilijakirja. Kortit on pakattu valkoiseen, suljettuun muovipussiin, jossa teksti Box 01 DK, S, N 94. Teos liittyy videoesitykseen "White European Male".
Pisani, Erik
Blom, Ina
Ness
Wiattoman rukous ja Naiminen sillin tähden. Kaksi kertomusta
tytöt
vedenhaltijat
satuolennot
kristinusko
rukous
meri
sadut
kauppiaat
omaisuus
naimakaupat
huijaukset
Turun kaupunginkirjasto
tehtaat
moottorit
veneet
fabriker
motorer
båtar
osto-oppaat
köpguider
1938
1900-luku
1900-talet
Vaasa
Vasa
Vaskiluoto
Vasklot
Wickströmin venemoottoreiden esittelylehtinen 1938 Wickström-veljesten Moottoritehdas O/Y Vaasa - Suomi
käyttöohjeet
bruksanvisningar
Wickström-Moottorit Rakenne, Paikoilleenasetus, Moottorin hoito, Ohjeita koneen epäkuntoon joutuessa, Luettelo koneen osista Wickström-Veljesten Moottoritehdas Oy. Perustettu 1906. Postios.: Vaasa. Sähköos.: Wickströms. Tavaraos.: Vaskiluoto. Puhelin: 1361 Oy Fram'in kirjapaino, Vaasa, 1951
Wickström-Veljesten Moottoritehdas o/y, Vaasa
tehtaanjohtajat
fabrikschefer
vaasalaiset
vasabor
insinöörit
ingengörer
1870
1959
John (Johannes) Wickström syntyi Koivulahdessa vuonna 1874 kuparisepän poikana. Käsistään taitavana hän valmisti jo nuorena Vaasan seudun ensimmäisen polkupyörän. Välttääkseen venäläisen asepalveluksen muutti Wickström 18-vuotiaana Amerikkaan. Työskentely konepajassa, kaivoksessa ja lopulta suuren koneliikkeen palveluksessa herätti Wickströmin kiinnostuksen moottoreihin ja hän opiskeli insinööriksi. Yhdessä kahden muun osakkaan kanssa perustetun Chicago Motor Cycle Co –yrityksen vuonna 1898 valmistama Caloric-auto oli aikanaan todellinen sensaatio. Fordin ja Oldsin tavoin Wickström kuului maailman autoteollisuuden uranuurtajiin. Yrityksen pääasiallisella tuotantoalalla eli moottorien valmistuksessa vallinneen kovan kilpailun takia Wickström palasi takaisin Suomeen. Hänet tunnettiin vaatimattomana ihmisenä ja hyvänä työnantajana, joka ei lomauttanut tai irtisanonut edes tappiollisena lama-akana henkilökuntaansa. Wickströmin periaate korkeasta laadusta tuli esiin kalastajien sananparressa kovalla myrskyllä: ”Ellei nyt meidän Herramme ja Wickströmin moottori auta, niin paha meidät perii.” Wickström harrasti sukututkimusta ja raittiusmiehenä hän hyväksyi vain auton bensaryypyn. Teollisuusneuvos Johan Wickström kuoli Vaasassa vuonna 1959. Kari Leinamo: Valmistettu Vaasassa : neljä vuosisataa teollisuutta, 2006 John (Johannes) Wickström föddes i Kvevlax år 1870 som son till en kopparslagare. Händig som han var tillverkade han redan som ung den första cykeln i Vasatrakten. För att undvika rysk vapentjänst flyttade Wickström som 18-åring till Amerika. Arbetet i en mekanisk verkstad, gruva och slutligen i en stor maskinfabriks tjänst väckte Wickströms intresse för motorer och han studerade till ingenjör. Tillsammans med två andra grundade han företaget Chicago Motor Cycle Co, där man år 1898 tillverkade Calorie-bilen, en verklig sensation på sin tid. Liksom Ford och Olds hörde Wickström till banbrytarna inom bilindustrin i världen. På grund av den hårda konkurrensen inom företagets huvudsakliga produktionsområde, d.v.s. motorer, återvände Wickström till Finland. Han var känd som en anspråkslös person och god arbetsgivare, som inte permitterade eller sade upp personal ens under de svåra tider då verksamheten gick på förlust. Wickströms princip om hög kvalitet kom fram i fiskarnas talesätt vid hårt väder: ”Nu kan bara Vår Herre och en Wickströmmotor hjälpa.” Wickström var också släktforskare och som nykterist godkände han inga andra supar än bilens bensinsup. Industrirådet John Wickström avled i Vasa år 1959. Kari Leinamo: Tillverkat i Vasa : industri under fyra århundraden, 2007 Foto: Ateljé Grönroos, Handelsgillet i Vasa rf:s arkiv/Vasa landskapsarkiv/ Biografiskt lexikon för Finland
Veljekset Wickströmin moottoritehdas kasvoi 1900-luvun alkupuolella yhdeksi Suomen suurimmista yrityksistä alallaan. Tehdas perustettiin 1.10.1906 Palosaarelle, Onkilahden rantaan, josta se 1909-1910 muutti Vaskiluotoon, jossa oli mahdollista perustaa syvempi satama. Bröderna Wickströms Motorfabrik Ab växte upp i början av 1900-talet från en ringa början till sin ställning som ett av Finlands största företag inom branschen. Fabriken grundades 1.10.1906 på Brändö vid Metviken. 1909-1910 flyttade fabriken till sydvästra stranden av Vasklot, där det fanns möjligheter att inrätta en djupare hamn.
Wickströms Motorer Konstruktion, Inmontering, Skötsel, Delar, Råd vid motorstopp Bröder Wickströms Motorfabriks AB, Vasa AB Frams tryckeri, Vasa, 1949
Bröder Wickströms Motorfabriks AB
Wiina ja murha eli ensimäiset kihlakunnan oikeuden protokollat suomeksi : tosi tapaus Suomesta
Pohjois-Karjala
Tohmajärvi
Värtsilä
henkirikokset
kihlakunnanoikeudet
käräjät
pöytäkirjat
suomen kieli
historia
1850-luku
Kirjassa on tutkintokirjat kihlakunnan oikeusistunnoista Tohmajärven ja Pälkjärven käräjäkunnasta sekä Värtsilän välikäräjästä vuosina 1856-1857, jossa käsiteltiin alkoholin vaikutuksen alaisena tehtyä murhaa.
Forsström, Karl Ferdinand
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 33 FOR
Wasenius & kumpp.
Wiinan kauhistus, ensin sen ylöllisen juomisen suhteen, kuin se turmelee... Hywää tarkoittawia waroituksia wiinaa vastaan... Sangen tarpeellinen puhe, Raittiuden Seuralta Tokholmista
raittiuskasvatus
alkoholinkäyttö
saarnat
Henrik Renqvist (alk. Heikki Kukkonen, 1. elokuuta 1789 Ilomantsi – 5. marraskuuta 1866) oli suomalainen kirkonmies ja herätysjohtaja, Karjalan rukoilevaisliikkeen perustaja, uskonnollinen kirjailija ja kirjankustantaja. Hän myös suomensi hartauskirjoja ja arkkiveisuja. Hän julkaisi raittiusaiheisia kirjoituksia, ja 1835 painettiin Renqvistin tunnetuin teos Viinan kauhistus. Samana vuonna hänet määrättiin kappalaiseksi Sortavalaan, missä toimessa hän pysyi kuolemaansa saakka. Kirjaan on yhteensidottu Renqvistin artikkeli "Hyvää tarkoittavia varoituksia viinaa vastaan sekä kertomus juopumuksen onnettomista seurauksista, muutamista totisista tapauksista esiin asetettuja" ja Peter Johan Sumeliuksen suomentama "Sangen tarpeellinen puhe, Raittiuden seuralta Tokholmista".
Renqvist, Henrik
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 37.6 REN
J. C. Frenckell ja poika
Sumelius, P. Johan
Wiinantehtailia : näytelmä kahdessa näytöksessä
näytelmät
kirjailijat
Hahnssonin raittiushenkinen pieni näytelmä Wiinantehtailia ilmestyi ensimmäisen kerran vuonna 1877. Näytelmä sisältyy myös kokoelmaan Kotikuusen kuiskehia (1884).
Hahnsson, Theodolinda
Julkaistu kirjana: Jyväskylässä : Weilin & Göös, 1877. http://www.gutenberg.org/etext/14212
Kansalliskirjasto
kansanvalistus
Hattula
Juteini, Jaakko
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (A. Cederwallerin kirja-painosta), 1826.
purjeveneet
segelbåtar
purjehdus
segling
Sundominlahti
Sundomviken
postikortit
postkort
valokuvat
fotografier
Harry Schauman's Bokhandel Serie A. No. 24 Union Postale Universelle. Carte Postale Grand-Duche Finland Taustalla Vaasan Kesäteatteri Hietalahden puistossa - Wasa Sommarteater i Sandviksparken
Harry Schauman's Bokhandel
kartat
kaavoitus
asemakaavat
asemakaavoitus
kaupungit
1860-luku
1870-luku
Wilenius, Georg
Tonttipula alkoi vaivata kasvavaa Hämeenlinnaa jo 1850-luvulla. Lääninarkkitehti Carl Albert Edelfelt laati vuonna 1858 uuden kaavan, jossa kaupunkialuetta laajennettiin Myllymäen ja Hätilän puolelle. Vaikka kaava hyväksyttiin senaatissa, se jäi toteutumatta. Seuraavaa asemakaavaa laatimaan ryhtyi arkkitehti ja Hämeen läänin rakennuskonttorin konduktööri Georg Wilenius (1831-1892). Wileniuksen kaavaehdotus valmistui jo vuonna 1867, mutta senaatti hyväksyi sen monien muutosten jälkeen lopullisesti vasta vuonna 1872. Wileniuksen kaavassa puutarhakatuja ja puistoalueita on vähemmän kuin Edelfeltin kaavassa, ja kaupunki on laajentunut vain läntisiltä osiltaan. Myllymäen kaupunginosaan on kaavoitettu 13 korttelia ja toriaukio. Kaupunginosan pääkatuna on Chaussé-katu, nykyinen Turuntie, jonka keskustan puoleiseen päähän Pikkutorille on jo varattu paikka ortodoksiselle sotilaskirkolle. Myös vanhan hautausmaan pohjoispuolelle on kaavoitettu kuusi uutta korttelia. Alkuperäinen kaava on Hämeenlinnan kaupunginarkistossa.
Wilhelm Coxes resa genom Pålen och Ryssland, åren 1778 och följande
matkakertomukset
Puola
Venäjä
reseskildringar
Polen
Ryssland
I sammandrag från engelskan. Nide sisältää teokset Resan genom Pålen ja Resan genom Ryssland. Kirja kuuluu Vaasan Lukukirjaston kokoelmiin. Kirjassa on köynnös-exlibris, jossa numero 47. Säilytys Vaasan kaupunginkirjastossa kirjastomuseon tiloissa. Tiedot kääntäjästä saatu Libris-tietokannasta. Coxe kirjoitti teoksen ennen tuotteliasta Bemertonin aikaansa. Alkuteos ilmestyi Lontoossa vuonna 1784.
Coxe, William
Stockholm (Kongl. Ordens-Tryckeriet).
Kääntäjä: Samuel Ödmann (1750–1829).
liikerakennukset
Willgrenin talon paikalla oli vuoteen 1967 asti Hämeenlinnan vanhin, vanhasta kaupungista 1700-luvun lopulla siirretty kauppias Willgrenin talon päärakennus, ("joka omituisine kattoineen ja ikkunaluukkuineen oudoksuttaa nykyisen sukupolven silmää.") Arkkitehti Henrik Reinhold Helin suunnitteli vuonna 1905 Willgrenin liiketalon koko tontin kattavaksi kokonaisuudeksi Raastuvankadun (nyk. Raatihuoneenkadun) ja Itäisen Linnankadun (nyk. Linnankadun) risteykseen. Rakennus olisi ollut merkittävin Helinin Hämeenlinnaan suunnittelemista jugendrakennuksista, mutta suunnitelma toteutui vain osittain: Kulmauksessa oleva vanha puutalo jätettiin vielä paikoilleen ja vain rakennuksen molemmat päät rakennettiin. Rakennukset purettiin vuonna 1968, kun Kanta-Hämeen säästöpankin talo rakennettiin. Willgrenin talo on Helinin töistä ensimmäinen, jossa on kansallisromanttisia piirteitä; detaljeina on Suomen luonnosta poimittuja aiheita, kuten oravia ja puita. Näitä aiheita uskallettiin käyttää vasta sen jälkeen, kun Suomen paviljonki oravafriiseineen oli Pariisin maailmannäyttelyssä herättänyt ihastusta. Lisänä on vääntyneitä naamioita ja mielikuvituseläimiä. Rakennuksen yleisilme on kuitenkin rauhallisen selkeä.
Helin, Henrik Reinhold
sananlaskut
runot
kertomukset
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (A. Cederwallerin kirja-painossa), 1817.
vapautuneet orjat
orjuus
pako
palvelusväki
taiteilijat
koira
köyhyys
rikastuminen
hyvyys
virolaiset
Ruotsi
Wirralta kuuluu jyty : laukaalaiset Suomen sodan veteraanit kertovat
Suomen sota
muistelmat
laukaalaiset
Wallenius, Aleksis
Spets, Paavo
Willi, Eero
Kena, Atso
Keuruun kaupunginkirjasto
Teos on taiteilijakirja. Taiteilija on valokuvannut 12 naista, jotka ovat valinneet rekvisiitaksi itselleen läheisen huonekasvin. Liittyy With love-projektiin.
Keskinen, Eija
Teos on taiteilijakirja. With love macho love -projekti on With love -sarjan toinen, itsenäinen jatko-osa, jossa miehet pääsevät puhumaan ajoneuvoistaan ja siitä, miten veri vetää tielle. Painos 400 kappaletta. Teksti suomeksi ja englanniksi.
Keskinen, Pentti
Kankkunen, Simo
Riikonen, Nina
laivanvarustajat
kauppaneuvokset
skeppsredare
kommerseråd
Carl Gustaf Wolff syntyi Noormarkussa vuonna 1800 rykmentin kapellimestarin poikana. Isän varhaisen kuoleman takia hän joutui jo 12-vuotiaana hankkimaan toimeentulonsa kauppa-apulaisena Porissa. Vuonna 1818 Wolff muutti Vaasaan ja seitsemän vuotta myöhemmin hän perusti oman liikkeen. Ura laivanvarustajana teki hänestä paitsi maan suurimaan alallaan, myös varakkaimman henkilön Vaasassa ja ehkä myös koko Suomessa. Paitsi merkittävänä työllistäjänä ja veronmaksajana luonteeltaan inhimillinen Wolff tunnettiin varsinkin nälkävuosina vähävaraisten auttajana, joskin hän painotti aina oman työn merkitystä toimeentulon hankkimisessa. Mielipiteiltään vanhoillinen Wolff vastusti Vaasan palon jälkeen kaupungin siirtoa eikä hän merenkulkijana hyväksynyt rautateitäkään. Valtiopäiväedustajana Wolff oli kahteen otteeseen. Kauppaneuvos Carl Gustf Wolff kuoli matkallaan Tukholmassa vuonna 1868. Kari Leinamo: Valmistettu Vaasassa – Neljä vuosisataa teollisuutta, 2006
fin
Carl Gustaf Wolff syntyi Noormarkussa vuonna 1800 rykmentin kapellimestarin poikana. Isän varhaisen kuoleman takia hän joutui jo 12-vuotiaana hankkimaan toimeentulonsa kauppa-apulaisena Porissa. Vuonna 1818 Wolff muutti Vaasaan ja seitsemän vuotta myöhemmin hän perusti oman liikkeen. Ura laivanvarustajana teki hänestä paitsi maan suurimaan alallaan, myös varakkaimman henkilön Vaasassa ja ehkä myös koko Suomessa. Paitsi merkittävänä työllistäjänä ja veronmaksajana luonteeltaan inhimillinen Wolff tunnettiin varsinkin nälkävuosina vähävaraisten auttajana, joskin hän painotti aina oman työn merkitystä toimeentulon hankkimisessa. Mielipiteiltään vanhoillinen Wolff vastusti Vaasan palon jälkeen kaupungin siirtoa eikä hän merenkulkijana hyväksynyt rautateitäkään. Valtiopäiväedustajana Wolff oli kahteen otteeseen. Kauppaneuvos Carl Gustf Wolff kuoli matkallaan Tukholmassa vuonna 1868. Kari Leinamo: Valmistettu Vaasassa – Neljä vuosisataa teollisuutta, 2006 Carl Gustaf Wolff föddes i Norrmark år 1800 som son till regementets kapellmästare. På grund av att han tidigt blev faderlös måste han redan som 12-åring tjäna sin utkomst som handelsbiträde i Björneborg. År 1818 flyttade Wolff till Vasa och sju år senare grundade han sin egen affär. Hans karriär som skeppsredare gjorde honom inte bara till den största inom sin bransch i landet, utan också till den mest förmögna personen i Vasa och kanske i hela Finland. Wolff var en betydande arbetsgivare och skattebetalare och därtill mycket human till sin natur. I synnerhet under nödåren utmärkte han sig genom att hjälpa de medellösa, även om han också betonade vikten av att var och en ska arbeta själv för att få sitt uppehälle. Wolff, som var konservativ i sina åsikter, ville inte att staden skulle flyttas efter branden, och som sjöfarare kunde han inte heller godkänna järnvägen. Wolff var lantdagsman i två repriser. Kommerserådet Carl Gustaf Wolff avled under en resa till Stockholm år 1868. Kari Leinamo: Tillverkat i Vasa - Industri under fyra århundraden, 2007
C. G. Wolffin kuva: Suomen Merimuseon kuvakokoelma Asuinrakennuksen kuva vanha postikortti, Harry Schaumanin Kirjakaupan julkaisema
varustamot
skeppsrederier
Wolffs segelrederi På sin tid det största i Finland och hela Norden Av sekreteraren i Wasa handelsförening J. G. R. Lind Suomen merenkulku – Finlands sjöfart 1934
Lind, J. G. R.
Suomen merenkulku - Finlands sjöfart
yritykset
företag
Wolffs segelrederi På sin tid det största i Finland och hela Norden Av sekreteraren i Wasa handelsförening J. G. R. Lind Suomen merenkulku – Finlands sjöfart 1934; 3, 7-8
Teos on taiteilijakirja. Kansinimeke ja teksti myös venäjäksi. Kuvituksena vanhoja valokuvia, tekstit poimittu sanomalehtien pikku-uutisista ja Myydään-palstoilta. Rajoitettu painos, 100 kappaletta.
Hlebnikova, Vera
Teos on taiteilijakirja. Silkkipainotekniikalla toteutettu sarjakuvamainen kuvitus, aiheena vuodenaikojen vaihtelu.
ATAK
Henriksson, Minna
Teos on taiteilijakirja. Painos 300 kappaletta. Väri offset.
Lahtinen, Jenni
Mäki-Patola, Liina
Teos on taiteilijakirja. "X - prologi vuodelta 2022. Se koostuu keräämistäni ja irti leikkamistani kaunokirjallisten teosten ensimmäisistä sivuista, joille entiset omistajat ovat kirjoittaneet nimensä. Sivut on liitetty yhteen japaninpaperilla noin viisi metriä pitkäksi haitariksi ja sidottu valkoisiin kluuttikansiin."
Ahlfors, Liisa
Teos on taiteilijakirja. Haitarikirja, harmaat kannet. Sivuilla serigrafiatekniikalla tehdyt kuviot. Ei tekstiä. Teos sinisessä pahvitaitoksessa, taitoksen selässä teksti: 67 Chompré. Teos kuuluu sarjaan Bandonéon. Sarjan haitarikirjoissa on kussakin seitsemän sivua, joissa on kuviot molemmin puolin. Painos 125 kpl (47/125).
Chompré, Daniel
Teos on taiteilijakirja ja muodoltaan salkku. Kannessa kuva punaisista huulista. Sisältää 20 irtolehteä, joissa tekstiä sekä "preeglattu" kuva-aihe. Salkku sidottu punavalkoisella narulla.
Blaere, Horst De
Cumberlege, Marcus
Yhdeksän vuosikymmentä Naisyhdistystoimintaa - Arvokasta vapaaehtoista työtä
Vemmelpuu, Iida
naisjärjestöt
Huittinen
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1995
Hovi, Mirja
Yhden yön kirja : ajatuksia tai runoja + kuvia
Teos on taiteilijakirja. Kirjan nimiösivulla: "Tämä kirja syntyi yhdessä yössä ja se sisältää ajatuksia tai runoja vuosilta -88-91. Kuvat on otettu Koskelan lähiöstä ja Helsingin keskustasta." Teksti osittain myös ruotsiksi. Moniste, painos 50 kpl.
Huber, Mona
Sisällysluettelo: Kolme kohtausta Särkynyt elämä Kodittomat Oikea kosto Kuilun partaalla Viime hetkellä Jäähyväiset isänmaalle
Lehtimäki, Konrad
Gummerus