Yli kolmetuhatta karjalaista toi Mäntsälään vahvan kasvun ja muutoksen
siirtoväki
Kirvu
karjalaiset
järjestötoiminta
Soini Hämäläisen aiemmin julkaisematon kirjoitus karjalaisten Mäntsälään tuomasta muutoksesta.
Hämäläinen, Soini
Mäntsälän kunnakirjasto
Huittisten museo
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1987
Hovi, Mirja
Sakari, Aimo
Keuruun kaupunginkirjasto
Keitele
valokuvat
henkilökuvat
terveydenhuolto
Paananen, Wellamo
Ylihoitaja Saimi Piippo, myöh. Arhio. Kuva 40- tai 50-luvulta. Kuvaaja tuntematon.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
Varsinais-Suomi
Raisio
1970-luku
sillat
liikenne
Ylikulkusiltojen tarkoituksena oli saada jalankulkijat turvaan vilkasliikenteisten teiden halkomasta keskustasta. Rakennetuista silloista oli suurin vuonna 1978 valmistunut 310 metriä pitkä Keonsilta. Keskustan saneeraustöiden yhteydessä pahoin rapistuneet betoniset jalankulkusillat purettiin lukuun ottamatta Keonsiltaa, josta säilytettiin Nesteentien ylittävä osuus.
Tuominen, Martti
Raision kirjasto
puistot
rauniot
ylioppilaat
Parkki
Kaupunginpuisto
Hämeenlinna
1900-luku (vuosikymmen)
Hämeen linnan pohjoispuolella sijaitseva Pyövelinmäki kuului 1800-luvulla Ojoisten kartanon maihin. Kuvernööri Otto Carl Rehbinder alkoi rakennuttaa aluetta puistoksi 1840-luvulla. Puistoon istutettiin jalopuita ja rakennettiin polkuja, pengerryksiä, kiviaitoja ja paviljonkeja. Postikortin kuvassa oleva romanttishenkinen kiviraunio valmistui 1800-luvun keskivaiheilla. Vuosisadan alun ylioppilaat ovat asettuneet kuvaan Kaupunginpuiston tekoraunioiden edustalle. Äärimmäisenä vasemmalla seisoo Hämeenlinnan lyseosta vuonna 1904 ylioppilaaksi päässyt Julius Höglund. Samana vuonna valmistuivat Hämeenlinnan ensimmäiset naisylioppilaat Hämeenlinnan suomalaisen tyttökoulun jatkoluokilta.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
1910-luku
Kaksi 1900-luvun alkupuolen ylioppilasta seurueineen on asettunut kuvattavaksi suositulle kuvauspaikalle Hämeenlinnan Parkin eli Kaupunginpuiston tekoraunioiden edustalle. Kuvan romanttishenkinen kiviraunio valmistui puistoon vankityönä 1800-luvun keskivaiheilla. Hämeenlinnan ensimmäiset naisylioppilaat valmistuivat Suomalaisen tyttökoulun jatkoluokilta vuonna 1904. Tämä kuva on todennäköisesti myöhemmältä ajalta, muodista päätellen luultavasti 1910-luvun puolelta.
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2003
Laitila, Simo
asuinrakennukset
Ylölä. Keitele, Hamula. Pihapiirin rakennukset ajoittuvat 1800-1900-lukujen vaihteeseen. Nykyinen päärakennus ajoittuu 1910-luvulle. Pihapiirissä entinen tallirakennus, nykyinen varastorakennus. Aittarakennukset ajoittuvat 1890-luvun lopulle. Ns. vilja-aitassa on vuosiluku 1895 ja entisen tallin takana olevassa aitassa on vuosiluku 1896.
Kosunen, Liisa
Peiponen, Sinikka
Joensuu
kansalaissota
propaganda
J. K. V. T:n julkaisu n:o 1 Ylös Karjala!
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – Karjala-kansio
Pohjois-Karjalan Kirjapaino O.Y.
kirjallisuus
kaunokirjallisuus
muistiinpanot
1700-luku
1800-luku
litteratur
skönlitteratur
anteckningar
1700-talet
1800-talet
Young, Edward
Kälviän kirkkoherrana ja rovastina toimineen Erik Holmin (1784-1856) kirjoittamia kirjallisuuteen liittyviä tekstejä
Holm, Erik
Kokkolan kaupunginkirjasto
Yppärin Urheilijoilla menestyksekäs vuosi
Pyhäjoki
Yppäri
Yppärin Urheilijat
yleisurheilu
Raahen Seutu
leipominen
4H-kerhot
itsenäisyyspäivät
juhlat
Kerkelä, Paavo
Yritettiin sitä ennenkin eli yritystoimintaa vuodesta 1880-alkaen
Over Aevne
näytelmät
käsikirjoitukset
Björnstjerne Björnson
Lyijykynällä kirjoitettu näytelmän käsikirjoitusluonnoksen katkelma. Vihon kaksi ensimmäistä lehteä ovat irrallaan.
Minna Canth
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Yritystoimintaa Huittisissa vuodesta 1940 : sähköteknikko Oiva Heinonen
Heinonen, Oiva
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2001
Äikiä, Reino
Yrjö Aukusti Wallin ja hänen matkansa Arabiassa
Krohn, Julius
Kirjastot.fi
Hakala, Liisa
henkilöt
Yrjö Jääskeläinen ja Yrjö Vuorela. Vuosiluku tuntematon.
Yrjö Koskisen kirje Minna Canthille 15.2.1876
raittius
kirjeet
Yrjö Koskinen
Neumark, Georg
muusikot
kristinusko
köyhyys
säveltäjät
soittimet
dialogi
elämäkerrat
Turun kaupunginkirjasto
kirjailijat
sukulaiset
Tinkala, Yrjö
Yrjö Tinkala tekee tuohivirsua. Yrjö Tinkalan vaimo Reeta oli Pentti Haanpään sisko.
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään seuralta.
Pulkkila
Yrjö Tinkala toivottaa metsänhoitajat tervetulleeksi Pulkkilaan.
Yrjö Vilkmanin kauppa Pennalassa vuonna 1950
myymälät
Vilkman, Yrjö
1950-luku
Oy. FOTO Ab.
Orimattilan kaupunginkirjasto
kettu
1960-luku
Keiteleen Riistanhoitoyhdistyksen sihteeri opettaja Yrjö von Koch esittelee samsonkettua. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 10.2.1967.
partiolaiset
Partiolaisten Yrjönpäiväparaati ja -juhla kirkonkylän kansakoulussa. Kuvassa eräelämän esittelyä. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 26.4.1968.
kurssit
Ystävänpalvelukurssilaisia kurssitustaan aloittelemassa seurakuntatalossa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 6.11.1975.
arkkiveisut
virret
historia
uskonto
skillingtryck
psalmer
religion
Yxi hengellinen wirsi, : tämän suruttoman mailman pahudesta ja synneistä, joka, ennen tätä on prändätty wuonna 1706. Ja nyt halullisille sieluille hyödyxexi, [sic] rackaudesta wastudesta ylöspandu ja ojettu wounna [sic] 1766. Weisatan kuin Christus ja apostolit aicanans [etc]. Julkaistu:[Wasasa] : [prändätty Gorg [sic] Wilhelm Londicerildä], [1787] Ulkoasu:[8] s. ; 8:o.
Londicer, Georg Wilhelm (kirjapaino, Vaasa, 1776-1804)
Kansalliskokoelma, mikrofilmattu aineisto
fin
kirjastot
asiakirjat
1800- ja 1900 -lukujen taitteessa syntynyttä Sakari Topeliuksen nuorisokirjastoa voidaan pitää Joensuun kirjaston lasten- ja nuortenosaston edeltäjänä. Kirjaston jalona ajatuksena oli estää nuorison turmeltuminen tarjoamalla luettavaksi isänmaallista ja kristillis-siveellisen hengen elähdyttämää kirjallisuutta. Kirjaston nimi johtui siitä, että Topeliuksen kirjat olivat lapsilainaajien keskuudessa suosituimpia kautta maan. Toisaalta Topelius kuoli juuri vuonna 1898, kun nuorisokirjastoa puuhattiin Joensuuhun. Kun joensuulaislasten keräämiä lahjoitusrahoja sitten jäi yli Topeliuksen muistoseppelekassasta, loput päätettiin käyttää lasten ja nuorten kirjoihin. Vuonna 1898 perustetun Nuorisokirjastoseuran ensimmäisiä jäseniä olivat mm. Emilia Hällström, Julia Hällström ja Thilda Beyrath, jotka jo pyörittivät pienten lasten koulua. Nuorisokirjasto toimi 20 vuotta. Kirjaston toimintaa ylläpidettiin yhdistyksen jäsenten vuosimaksuilla, sakkomaksuilla sekä lahjoitusrahoin ja lahjoituskirjoin.
Jns:n seutukirjasto – Arkisto – Topelius-kirjasto -kansio
Z. Topeliuksen kirjasto : asiakirja (10)
1800- ja 1900 -lukujen taitteessa syntynyttä Sakari Topeliuksen nuorisokirjastoa voidaan pitää Joensuun kirjaston lasten- ja nuortenosaston edeltäjänä. Kirjaston jalona ajatuksena oli estää nuorison turmeltuminen tarjoamalla luettavaksi isänmaallista ja kristillis-siveellisen hengen elähdyttämää kirjallisuutta. Kirjaston nimi johtui siitä, että Topeliuksen kirjat olivat lapsilainaajien keskuudessa suosituimpia kautta maan. Toisaalta Topelius kuoli juuri vuonna 1898, kun nuorisokirjastoa puuhattiin Joensuuhun. Kun joensuulaislasten keräämiä lahjoitusrahoja sitten jäi yli Topeliuksen muistoseppelekassasta, loput päätettiin käyttää lasten ja nuorten kirjoihin. Vuonna 1898 perustetun Nuorisokirjastoseuran ensimmäisiä jäseniä olivat mm. Emilia Hällström, Julia Hällström ja Thilda Beyrath, jotka jo pyörittivät pienten lasten koulua. Nuorisokirjasto toimi 20 vuotta. Kirjaston toimintaa ylläpidettiin yhdistyksen jäsenten vuosimaksuilla, sakkomaksuilla sekä lahjoitusrahoin ja lahjoituskirjoin. Sosialihallituksen päätöksestä löytyy seuraavia nimiä: Malmström, Järvinen, Kaarna (?) ja Alestalo.
Z. Topeliuksen kirjasto : asiakirja (11)
1800- ja 1900 -lukujen taitteessa syntynyttä Sakari Topeliuksen nuorisokirjastoa voidaan pitää Joensuun kirjaston lasten- ja nuortenosaston edeltäjänä. Kirjaston jalona ajatuksena oli estää nuorison turmeltuminen tarjoamalla luettavaksi isänmaallista ja kristillis-siveellisen hengen elähdyttämää kirjallisuutta. Kirjaston nimi johtui siitä, että Topeliuksen kirjat olivat lapsilainaajien keskuudessa suosituimpia kautta maan. Toisaalta Topelius kuoli juuri vuonna 1898, kun nuorisokirjastoa puuhattiin Joensuuhun. Kun joensuulaislasten keräämiä lahjoitusrahoja sitten jäi yli Topeliuksen muistoseppelekassasta, loput päätettiin käyttää lasten ja nuorten kirjoihin. Vuonna 1898 perustetun Nuorisokirjastoseuran ensimmäisiä jäseniä olivat mm. Emilia Hällström, Julia Hällström ja Thilda Beyrath, jotka jo pyörittivät pienten lasten koulua. Lyseon saksanopettaja Bertha Pipinen valittiin kirjastonhoitajaksi. Nuorisokirjasto toimi 20 vuotta. Kirjaston toimintaa ylläpidettiin yhdistyksen jäsenten vuosimaksuilla, sakkomaksuilla sekä lahjoitusrahoin ja lahjoituskirjoin. Bertha Pipinen joutui anomaan seuran sääntöjen perusteella painoylihallitukselta lupaa "saada harjoittaa Sakari Topeliuksen nuorisokirjasto-nimistä kirjalainaliikettä Joensuun kaupungissa".
Z. Topeliuksen kirjasto : asiakirja (12)
1800- ja 1900 -lukujen taitteessa syntynyttä Sakari Topeliuksen nuorisokirjastoa voidaan pitää Joensuun kirjaston lasten- ja nuortenosaston edeltäjänä. Kirjaston jalona ajatuksena oli estää nuorison turmeltuminen tarjoamalla luettavaksi isänmaallista ja kristillis-siveellisen hengen elähdyttämää kirjallisuutta. Kirjaston nimi johtui siitä, että Topeliuksen kirjat olivat lapsilainaajien keskuudessa suosituimpia kautta maan. Toisaalta Topelius kuoli juuri vuonna 1898, kun nuorisokirjastoa puuhattiin Joensuuhun. Kun joensuulaislasten keräämiä lahjoitusrahoja sitten jäi yli Topeliuksen muistoseppelekassasta, loput päätettiin käyttää lasten ja nuorten kirjoihin. Vuonna 1898 perustetun Nuorisokirjastoseuran ensimmäisiä jäseniä olivat mm. Emilia Hällström, Julia Hällström ja Thilda Beyrath, jotka jo pyörittivät pienten lasten koulua. Lyseon saksanopettaja Bertha Pipinen valittiin kirjastonhoitajaksi. Nuorisokirjasto toimi 20 vuotta. Kirjaston toimintaa ylläpidettiin yhdistyksen jäsenten vuosimaksuilla, sakkomaksuilla sekä lahjoitusrahoin ja lahjoituskirjoin. Asiakirjasta löytyy seuraavia nimiä: Collan, Tirkkonen, Makkonen ja Lavander.
Z. Topeliuksen kirjasto : asiakirja (13)
1800- ja 1900 -lukujen taitteessa syntynyttä Sakari Topeliuksen nuorisokirjastoa voidaan pitää Joensuun kirjaston lasten- ja nuortenosaston edeltäjänä. Kirjaston jalona ajatuksena oli estää nuorison turmeltuminen tarjoamalla luettavaksi isänmaallista ja kristillis-siveellisen hengen elähdyttämää kirjallisuutta. Kirjaston nimi johtui siitä, että Topeliuksen kirjat olivat lapsilainaajien keskuudessa suosituimpia kautta maan. Toisaalta Topelius kuoli juuri vuonna 1898, kun nuorisokirjastoa puuhattiin Joensuuhun. Kun joensuulaislasten keräämiä lahjoitusrahoja sitten jäi yli Topeliuksen muistoseppelekassasta, loput päätettiin käyttää lasten ja nuorten kirjoihin. Vuonna 1898 perustetun Nuorisokirjastoseuran ensimmäisiä jäseniä olivat mm. Emilia Hällström, Julia Hällström ja Thilda Beyrath, jotka jo pyörittivät pienten lasten koulua. Lyseon saksanopettaja Bertha Pipinen valittiin kirjastonhoitajaksi. Nuorisokirjasto toimi 20 vuotta. Kirjaston toimintaa ylläpidettiin yhdistyksen jäsenten vuosimaksuilla, sakkomaksuilla sekä lahjoitusrahoin ja lahjoituskirjoin. Asiakirjasta löytyy sellaiset nimet kuin Harlin ja Collan.
Joensuun seutukirjasto – Arkisto – Topelius-kirjasto -kansio
Z. Topeliuksen kirjasto : asiakirja (14)
1800- ja 1900 -lukujen taitteessa syntynyttä Sakari Topeliuksen nuorisokirjastoa voidaan pitää Joensuun kirjaston lasten- ja nuortenosaston edeltäjänä. Kirjaston jalona ajatuksena oli estää nuorison turmeltuminen tarjoamalla luettavaksi isänmaallista ja kristillis-siveellisen hengen elähdyttämää kirjallisuutta. Kirjaston nimi johtui siitä, että Topeliuksen kirjat olivat lapsilainaajien keskuudessa suosituimpia kautta maan. Toisaalta Topelius kuoli juuri vuonna 1898, kun nuorisokirjastoa puuhattiin Joensuuhun. Kun joensuulaislasten keräämiä lahjoitusrahoja sitten jäi yli Topeliuksen muistoseppelekassasta, loput päätettiin käyttää lasten ja nuorten kirjoihin. Vuonna 1898 perustetun Nuorisokirjastoseuran ensimmäisiä jäseniä olivat mm. Emilia Hällström, Julia Hällström ja Thilda Beyrath, jotka jo pyörittivät pienten lasten koulua. Lyseon saksanopettaja Bertha Pipinen valittiin kirjastonhoitajaksi. Nuorisokirjasto toimi 20 vuotta. Kirjaston toimintaa ylläpidettiin yhdistyksen jäsenten vuosimaksuilla, sakkomaksuilla sekä lahjoitusrahoin ja lahjoituskirjoin. Asiakirjasta löytyy seuraavia nimiä: Malmi, Malmström, Pipinen, Hällström, Beyrath, Rancken ja Hallman.
1800- ja 1900 -lukujen taitteessa syntynyttä Sakari Topeliuksen nuorisokirjastoa voidaan pitää Joensuun kirjaston lasten- ja nuortenosaston edeltäjänä. Kirjaston jalona ajatuksena oli estää nuorison turmeltuminen tarjoamalla luettavaksi isänmaallista ja kristillis-siveellisen hengen elähdyttämää kirjallisuutta. Kirjaston nimi johtui siitä, että Topeliuksen kirjat olivat lapsilainaajien keskuudessa suosituimpia kautta maan. Toisaalta Topelius kuoli juuri vuonna 1898, kun nuorisokirjastoa puuhattiin Joensuuhun. Kun joensuulaislasten keräämiä lahjoitusrahoja sitten jäi yli Topeliuksen muistoseppelekassasta, loput päätettiin käyttää lasten ja nuorten kirjoihin. Vuonna 1898 perustetun Nuorisokirjastoseuran ensimmäisiä jäseniä olivat mm. Emilia Hällström, Julia Hällström ja Thilda Beyrath, jotka jo pyörittivät pienten lasten koulua. Nuorisokirjasto toimi 20 vuotta. Kirjaston toimintaa ylläpidettiin yhdistyksen jäsenten vuosimaksuilla, sakkomaksuilla sekä lahjoitusrahoin ja lahjoituskirjoin. Nuorisokirjastoseuran perustavan kokouksen pöytäkirjasta löytyy seuraavat nimet: Collan, Beyrath, Pipinen, Hällström, Vegelius, Törnvall ja Dorrendorff.
1800- ja 1900 -lukujen taitteessa syntynyttä Sakari Topeliuksen nuorisokirjastoa voidaan pitää Joensuun kirjaston lasten- ja nuortenosaston edeltäjänä. Kirjaston jalona ajatuksena oli estää nuorison turmeltuminen tarjoamalla luettavaksi isänmaallista ja kristillis-siveellisen hengen elähdyttämää kirjallisuutta. Kirjaston nimi johtui siitä, että Topeliuksen kirjat olivat lapsilainaajien keskuudessa suosituimpia kautta maan. Toisaalta Topelius kuoli juuri vuonna 1898, kun nuorisokirjastoa puuhattiin Joensuuhun. Kun joensuulaislasten keräämiä lahjoitusrahoja sitten jäi yli Topeliuksen muistoseppelekassasta, loput päätettiin käyttää lasten ja nuorten kirjoihin. Vuonna 1898 perustetun Nuorisokirjastoseuran ensimmäisiä jäseniä olivat mm. Emilia Hällström, Julia Hällström ja Thilda Beyrath, jotka jo pyörittivät pienten lasten koulua. Nuorisokirjasto toimi 20 vuotta. Kirjaston toimintaa ylläpidettiin yhdistyksen jäsenten vuosimaksuilla, sakkomaksuilla sekä lahjoitusrahoin ja lahjoituskirjoin. Vuonna 1898 kaupungin kassasta myönnettiin 400 mk viinavoittovaroja perustettavalle kirjastolle. Pöytäkirjasta (kopio) löytyy seuraavia nimiä: Andersin, Collan, Hällström ja Könönen.
1800- ja 1900 -lukujen taitteessa syntynyttä Sakari Topeliuksen nuorisokirjastoa voidaan pitää Joensuun kirjaston lasten- ja nuortenosaston edeltäjänä. Kirjaston jalona ajatuksena oli estää nuorison turmeltuminen tarjoamalla luettavaksi isänmaallista ja kristillis-siveellisen hengen elähdyttämää kirjallisuutta. Kirjaston nimi johtui siitä, että Topeliuksen kirjat olivat lapsilainaajien keskuudessa suosituimpia kautta maan. Toisaalta Topelius kuoli juuri vuonna 1898, kun nuorisokirjastoa puuhattiin Joensuuhun. Kun joensuulaislasten keräämiä lahjoitusrahoja sitten jäi yli Topeliuksen muistoseppelekassasta, loput päätettiin käyttää lasten ja nuorten kirjoihin. Vuonna 1898 perustetun Nuorisokirjastoseuran ensimmäisiä jäseniä olivat mm. Emilia Hällström, Julia Hällström ja Thilda Beyrath, jotka jo pyörittivät pienten lasten koulua. Nuorisokirjasto toimi 20 vuotta. Kirjaston toimintaa ylläpidettiin yhdistyksen jäsenten vuosimaksuilla, sakkomaksuilla sekä lahjoitusrahoin ja lahjoituskirjoin. Vuonna 1898 kaupungin kassasta myönnettiin 400 mk viinavoittovaroja perustettavalle kirjastolle. Pöytäkirjasta löytyvät nimet Wegelius, Collan, Andersin ja Könönen.
Zackris Zackrissonin kirje Minna Canthille 4.1.1896.
Zackris Zackrisson
Kirjepaperin yläreunassa on miehen kuva.
Zaroum
Teos on taiteilijakirja. Lettrismiä ja kuvarunoja. 1000 numeroitua kappaletta.
Rinne, Cia
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Teoksen ideana on peilikuvien leikki, kuvissa taiteilijan tytär lapsena ja aikuisena. Sisältää runon, joka on ladottu myös peilikuvana. Takakannessa sinetti ja naru.
Danilov, Aleksandr
Frug, S.G.
Teos on taiteilijakirja. Silkkipainettu, 4-värinen sarjakuva-albumi, jossa taiteltavat lehdet. Painos 200 kpl.
Kärkkäinen, Reijo
Teos on taiteilijakirja. Tekijä on koostanut tätä kirjaa 16 kappaleen uniikkisarjan. Teos on käsin sidottu, painettu teksti- ja kuvamateriaali. Xerox-paperi, sekatekniikka. Teoksen lähtökohtana on kuuden taiteilijan kokeellinen taideprojekti Tampereella Galleria Rajatilassa 2001-2002.
Knuuttila, Visa
museot
Huittinen
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1984
Huittisten Joulu
Tervehdys Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1978
Heuru, Kauko