Varsinais-Suomi
Nousiainen
2020-luku
siirtolohkareet
kivet
Nousiaisten tunnetuin siirtolohkare Mattilan taimistojen luona.
Kaunonen, Paula
Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja ja ulkoasultaan haitarikirja. Teoksessa kuusi offsetpainettua valokuvaa Percén kalastajakylästä, Kanadan Quebeckistä. Tekstinä vanha valaanpyytäjien laulu. Signeerattu ja numeroitu kappale (53/140).
Albrecht, Kristoffer
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Göteborgs Handels- och Sjöfartstidning
Minna Canth
Nimimerkin H. S-n Göteborgs Handels- och Sjöfartstidningissä 17.2.1943 julkaistu arvostelu Greta von Frenckell-Thesleffin kirjasta "Minna Canth och den unga Finland".
H. S-m
Teos on taiteilijakirja. Nidottu vihko, 40 sivua, obi. Paperit Gmund Original Vergé 100 g/m2, Fabriano Tiziano 160 g/m2. "J. O. Mallanderin En Begynnelse sisältää alun perin vuonna 1978 julkaistun satiirisen, filosofisen tekstin, jossa inhimillinen maailmankaikkeus luodaan, käänteisessä järjestyksessä tosin." Numeroitu editio 200 kpl.
Mallander, J.O.
Salokannel, Aleksi
En flygtig frus bekännelser, eller Bref ifrån marquisinnan af*** til mylady Fanny Stapelton.
kaunokirjallisuus
kirjeromaanit
Ranska
1700-luku
skönlitteratur
brevromaner
Frankrike
1700-talet
Öfversättning. 134 s. ; 18 cm. Kirja on Pohjanmaan Museon omaisuutta ja kuuluu Vaasan Lukukirjaston kokoelmiin. Kirjassa on Lukukirjaston köynnös-exlibris, jossa on numero 589. Säilytys Vaasan kaupunginkirjastossa kirjastomuseon tiloissa.
Vasse, Cornélie de, f. Wouters
Strengnäs (tryckt hos lect. A. J. Segerstedt)
swe
En flyktig frus bekännelser, eller bref ifrån Marquisinnan af *** til Mylady Fanny Stapleton
koulut
muistelmat
Oulu
Oulun triviaalikoulu
Kirjoituksessaan En gammal skola senaattori ja filosofian professori Johan Vilhelm Snellman (1806-1881) muistelee Oulun triviaalikoulussa viettämäänsä aikaa. Kymmenvuotias Johan tuli suoraan triviaalikoulun toiselle luokalle. Muistelmassaan hän kertoo tarkkanäköisiä luonnehdintoja opettajistaan ja luokkatovereistaan, mm. sittemmin runoilija Kalliona tunnetuksi tulleesta Samuel Gustaf Bergistä.
Snellman, Johan Vilhelm
Helsinki : Pohjalais-Osakunta : Teoksessa Joukahainen. Pohjalais-Osakunnan toimittama. Osa 7
Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto
hartauskirjat
uskonto
historia
andaktsböcker
religion
En lärares christeliga anmärkningar, : öfwer en tros bekännelse, den han infordrat och hwilken honom blifwit lemnad af en hans åhörare. Tekijä: Mathelius, Georgius Nicolai, 1732-1816 Julkaisstu: Wasa : tryckte af Georg Wilhelm Londicer, 1790. Ulkoasu:[1-4] 5-32 s. ; 8:o.
Mathelius, Georgius Nicolai
Myös mikrofilmattuna kopiona Kansalliskirjastossa
En österrikisk officers öden och kärlekshändelser under sista kriget med ottomanniska porten.
Af honom själf beskrefne. 136 s. ; 18 cm. Niteeseen sidottu myös teos Bigands besynnerliga öden. Kirja on Pohjanmaan Museon omistama ja kuuluu Vaasan Lukukirjaston kokoelmaan. Säilytys Vaasan kaupunginkirjastossa kirjastomuseon tiloissa. Kirjassa Lukukirjaston köynnös-exlibris, jossa numero 591.
Nyköping
En selviydy siitä mistä muut : terveiset Kuhankosken opetuskodista
Kuhankosken opetuskoti
erityisopetus
kehitysvammaiset
Laukaa
Ollikainen, Eila
Keuruun kaupunginkirjasto
postikortit
valokuvat
luistelu
kilpailut
luistelijat
skridskoåkning
skrinnare
tävlingar
postkort
fotografier
Kaupunginselkä
Stadsfjärden
Vaasa
Vasa
1900-luku
1900-talet
1908
Rantakatu
Strandgatan
Union Postale Universelle Carte Postale Grand-Duché Finland. Serie A. No. 2.
Harry Schaumans Förlag
kartat
kaavoitus
asemakaavat
asemakaavoitus
kaupungit
tulipalot
empire
Hämeenlinna
1800-luku
1830-luku
Engel, Carl Ludvig
Syyskuussa vuonna 1831 tulipalo tuhosi suurimman osan Hämeenlinnan kaupungista. Tärkeimmistä rakennuksista säästyi vain kaupungin vuonna 1798 valmistunut kirkko. Suuret kaupunkipalot 1800-luvun Suomessa saivat aikaan sen, että palontorjunnasta tuli kaavoituksessa yksi keskeisiä näkökohtia ja asemakaavoitus joutui senaatin ja intendenttikonttorin tarkkaan valvontaan. Suomen 1800-luvun kuuluisin arkkitehti ja intendenttikonttorin johtaja Carl Ludvig Engel (1778–1840) muokkasi maanmittari A. W. Zittingin laatiman ruutukaavan pohjalta uuden asemakaavan Hämeenlinnan kaupungille. Engelin kaava hyväksyttiin 17.1.1832. Se edustaa tyypillistä empirekauden asemakaavoitusta, jolle on ominaista mm. aikaisempaa väljempi kaupunkirakenne, leveämmät kadut ja runsaat istutukset. Engelin suorakaiteen muotoinen empirekaava toteutui pääosiltaan ja olosuhteiden pakosta nopeassa tahdissa, vaikka rantaviiva ei nytkään muodostunut kaavan mukaiseksi. Tämä Hämeenlinnan kaava vuodelta 1832 on Suomen tärkeimpiä empirekaavoja. Alkuperäisen kaavan koko on 51 x 67 cm, ja sitä säilytetään Hämeenlinnan kaupunginarkistossa.
Launis, Kati
tohtorit
väitöskirjat
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2006
Huittisten Joulu
Enneaekasta juttuo enneaekasella puhheentyylillä
murteet
Karstula
Ässäpee (nimim.)
Enneuni ja talvisodan pommitukset Vätsärin palkisessa
Luttojoki
Muurmanski
Piilola
Paatsjoki
Kyynelvuono
Sammakkoniemi
Kessijärvi
Vätsäri
Järvenpään majatalo
Hulkko, Eetu
Kaarret, Akseli
Jokela
Sergei
Käsipuoli-Huotari
Laulujokela
Kaarret, Eemeli
Kaarret, Hilma
Soini, Lauri
talvisota
Porovarkaus ja siepatuksi tuleminen eivät tulleet varoittamatta, sillä kertoja näki ennenunen taphtumista muutamia päiviä ennen kuin se tapahtui. Pekka on tavannut sieppaajansa jälkikäteen ja antanut yhdelle korvatilkan kuittaukseksi vapaudenriistosta. Talvisodan aikana kertoja joutui Vätsärin palkisessa poropaimenena ollessaan pommikoneiden ahdistelemaksi ja joutui kaverinsa Eemeli Kaarretin kanssa piiloutumaan ampumiselta suojaan puiden alle. Pommituksessa tuhoutui Laulujokelan kämppä ja Akseli Kaarretin omistama Järvenpään majatalo.
Svendsen, Pekka
Luostarinen, Usko
Ilomantsi
Eno
luonto
kasvillisuus
kasvisto
kasvit
Tekijä on tutkinut kesien 1932-1936 aikana Enon pitäjän, osan Länsi-Ilomantsin ja Tuupovaaran pohjoisnurkkauksen kasvistoa. Yleispiirteiden kuvauksen lisäksi julkaisussa on kasvistollinen lajiluettelo.
Uutela, Elvi
Jns:n pääkirjaston maakuntakokoelma – PKKO 57.9 UUT
Suomalainen eläin- ja kasvitieteellinen seura Vanamo
ensiapu
oppaat
haavat
verenvuoto
myrkytykset
murtumat
palovammat
hukkuminen
tajuttomuus
kantaminen
kuvitus
Esmarch, Johannes Friedrich August von
Turun kaupunginkirjasto
ilmakuvat
Pukkila -- Kantele
rakennukset
paikallishistoria
Ensimmäinen Kanteleesta otettu ilmakuva. Otettu n. vuonna 1960. Oikealla yläkulmassa on Rousin talo. Leipomon vieressä on Mauno Perttilän kauppa. Vieressä vasemmalla on N. Ristolan kauppa. Kuvan oikeassa reunassa on palokoppi, jossa säilytettiin palovälineitä. Toinen kuva on mustavalkoisen kuvan väritetty versio.
Pukkilan kunnankirjasto
ortodoksisuus
ortodoksinen kirkko
Sortavala
Valamon luostari
Pyhän Sergein ja Hermanin veljeskunta
Pyhien Sergein ja Hermanin veljeskunta on Suomen ortodoksisen kirkon sisälähetystyötä tekevä järjestö. Se on perustettu vuonna 1885. Järjestön yhtenä tavoitteena oli suomenkielisen toiminnan lisääminen karjalaisten ortodoksien parissa. Nimensä veljeskunta on saanut Valamon luostarin perustajista pyhistä Sergei ja Herman Valamolaisista, joita kutsutaan joskus Karjalan valistajiksi.
Virikkeiden kokooja
Jns.n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 25.3 VIR
Pyh. Sergein ja Hermanin veljeskunta, Sortavala
kiuruvesi
ensimmäinen kuntakokoushuone rakennettiin Nivankadun pohjoispäähän v. 1875. Rakennus toimi myös vankitupana ja myöhemmin kirjastona. Rakennus purettiin v. 1974. Kuva vuodelta 1963.
Kiuruveden kaupunki
Iisalmi -- Paaslahti
Kettunen, Maija Liisa
lapsuus
muistot
kaivot
maaseutu
1940-luku
hautajaiset
laivat
Iisalmelainen Maija Liisa Kettunen kertoo ensimmäisistä muistoistaan 1940-luvulla Iisalmen Paaslahden kylällä.
Iisalmen kaupunginkirjasto
Kettunen, Anna-Mari
Ensimmäinen työpaikkani Vihtavuoren ruutitehdas
räjähdysaineteollisuus
sota-aika
Heinonen, Elna
Rämö, Markku
eduskuntavaalit
Huittinen
Yli-Olli, Erkki
Ensimmäiset markkinat
lehdissä julkaistut kertomukset
Päijänne-lehden kolmessa numerossa (30.4., 3.5. ja 7.5.1878) ilmestynyt Minna Canthin nimimerkillä Wilja laatima kertomus "Ensimmäiset markkinat".
Ensimmäiset muistikuvat liittyvät kalaan
Veskoniemi
Kaamasnuora
Mannermaa, Rauni
Mannermaa, Vilho (Aapo Vilho)
kalastus
nuottakalastus
saaliit
Haastateltava muistelee lapsuuttaan ja lapsuuden perhettään. Ensimmäiset muistikuvat liittyvät kalaan ja kalastukseen. Kalastus on elättänyt haastateltavan lapsuuden perheen ja myös oman perheensä hän on elättänyt kalastuksella.
Vaattovaara, Merja
Keitele
yritykset
1970-luku
Paananen, Wellamo
Ensimmäiset Uksi Oy:n Sasmo-portaikot lähtivät Keiteleen tehtaalta markkinoille 27.2. Autonkuljettaja Juhani Tossavainen (vas.) Juha Hytösen kanssa lastauspuuhissa. Ensimmäinen kuorma lähti Espoon Kirstin pientaloalueelle. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 4.3.1976.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
Ensimmäistä satoa odotellaan Sarjan puutarhalla Yppärissä
Pyhäjoki (kunta)
puutarhatuotanto
Kaleva
artikkelit (julkaisut)
Puskala, Marianne
Pyhäjoen kirjasto
kirjastot
Huittinen -- Lauttakylä
Huittisten kotiseutuyhdistyksen kuvakokoelman kuva nro 565
Pohjonen, Sinikka
Karvia
paikallishistoriat
Saari, Eino
Karvian kotiseutuyhdistys ry.
Entinen kirjastotalo / ortodoksinen sotilaskirkko (Kirjastokatu 1)
rakennuspiirustus
muutostyöt
korjausrakentaminen
kirkkorakennukset
kirjastorakennukset
arkkitehtuuri
1920-luvun klassismi
Pikkutori
Kirjastokatu 1
1920-luku
Pikkutorin puiset empirerakennukset on rakennettu kaupungin suuren palon (v. 1831) jälkeen. Venäläinen kirkko ei alun perin kuulunut torisuunnitelmaan. Se merkittiin venäläisen varuskunnan kirkon paikaksi vuoden 1872 asemakaavassa. Vuoden 1887 kaavasta kirkko jätettiin pois ja senaatti huomautti asiasta, jolloin kirkkorakennus palautettiin kaavaan. Mahtava bysanttilaisvaikutteinen ortodoksikirkko korkeine torneineen nousi pikkutorin keskelle vuonna 1901. Piirustukset oli tehnyt N. A. Schultz, ja rakennustöistä huolehti Venäjän sotalaitos. Kirkko oli vain sotilaskäytössä. Kirkko valmistui aikana, jolloin hyökkäys Suomen itsehallintoa vastaan oli juuri alkanut. Kaupunkilaisille kirkosta tulikin vihatun vallan symboli. Itsenäistymisen jälkeen vuonna 1923 kirkontorneihin ja kupoliin kiinnitettiin köydet, joiden avulla ne kaadettiin ja kirkko muutettiin klassististyyliseksi kaupunginkirjastoksi Bertel Strömmerin suunnitelman pohjalta. Kirjasto toimi rakennuksessa aina vuoteen 1983 asti, jolloin Hämeenlinnan pääkirjasto pääsi muuttamaan ensimmäisen kerran varta vasten kirjastoksi suunniteltuun rakennukseen Lukiokadulle. Nykyisin entisessä kirjastotalossa toimii avoimen kansalaistoiminnan keskus Kumppanuustalo.
Strömmer, Bertel
osuusliikkeet
myymälät
merkit
Koljolassa toimi aikanaan osuusliikkeen kauppa, josta muistona rakennuksen seinässä edelleen kaupan logo.
2010-luku
koulurakennukset
Paistanojalla toimi aikanaan kansakoulu. Paistanojan kyläyhdistys vuokrasi tiloja omaan käyttöönsä 2000-luvulla.
Entinen puhelinkeskus. Vuosiluku ei tiedossa.
Entinen Tossavaisen kauppa. Vuosiluku ei tiedossa.
Entinen Tossavaisen kaupparakennus ja varasto
Entinen Tossavaisen kaupparakennus ja varasto.
Paananen, vellamo
Törmänen
karjanhoito
navetat
lehmät
Haastateltava kertoo kuinka hän pikkutyttönä Törmäsen kylässä joutui äitinsä kanssa karjanhoitotöihin ja kuinka raskasta työtä se pienelle tytölle oli.
Lukkari, Selma
Nykänen, Irmeli
Entisen Pohjanmaan- ja nykyisen Oulunläänin maaherrat ja kuvernöörit vuosina 1620-1932
Kainuu
Pohjois-Pohjanmaa
maaherrat
kuvernöörit
läänit
Kajaani (sanomalehti)
Luettelo Pohjanmaan-/Oulun läänin maaherroista ja kuvernööreistä vuosina 1620-1932. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä 15.3., 24.3., 5.4., 9.4., 14.4., 16.4. ja 22.4. vuonna 1933. Kirjoittajana G. Enwald.
Enwald, Gustaf
Epäilijästä muutama sana meidänkin puolesta
Kalle Aho
Kaarlo Brofeldt
Savo-Karjalassa 8.5.1889 ilmestynyt Minna Canthin Kalle Ahon näytelmää Epäilijä puolustava kirjoitus otsikolla: "Sawo-Karjalan toimitukselle Epäilijästä muutama sana meidänkin puolesta".
M.C.
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Epäluulo
Valvojassa 1891 ilmestynyt Minna Canthin kertomus.
Teos on taiteilijakirja. Kuvituksena Bernadette Planchenaultin 9 kissa-aiheista kuivaneulakaiverrosta. Tekstinä 1500-luvulla Ranskassa eläneen runoilijan Joachim Du Bellayn kissa-aiheinen runo. Punaiset kannet, kannessa vain tekstin tekijän ja teoksen nimi. Numeroitu kappale (4/50).
Planchenault, Bernadette
Erään Kainuun ystävän muisto : Filos. kand. Kaarle Castrén ja hänen sukunsa Kainuussa
henkilöhistoria
historiantutkijat
Castrén, Kaarle Alfred
Filosofian kandidaatin Karl "Kaarle" (/"Kaarlo") Alfred Castrénin muistolle kirjoitettu artikkeli hänen elämäntyöstään historiantutkijana. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä numero 139/1934. Kirjoittajana nimimerkki H. W. C., eli Henrik Vilhelm (Wille) Claudelin.
Claudelin, Henrik Vilhelm
Huittisten Osuuspankki
pöydät
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1986
Jaakola, Keijo
Aittoniemi, Sakari
Eräänä sunnuntaina
kertomukset
käsikirjoitukset
Keskeneräinen käsikirjoituksen versio. Arkki on repaleinen. Kertomus ilmestyi Excelsior-kalenterin numerossa 1 vuonna 1889.
Eräänä sunnuntaina (Ote Katri Ikäheimon päiväkirjasta)
Excelsior-kalenterissa 1889 ilmestynyt Minna Canthin kertomus.
Eräkausi ja pysyvän asutuksen syntyminen Karstulaan
Koski, Pekka
Inari
Nellim
Sulkusjärvi
kirkot
kaste
rukoushuoneet
Rukoushuone sijaitsi Nellimin ja Sulkusjärven välillä. Myöhemmin sotien jälkeen se paloi. Silloin kun pappi kävi, pidettiin kirkonmenot ja seurat. Lappalaisia tuli paikalle eri puolilta Inaria. Kun lapsi syntyi, hänelle annettiin hätäkaste ja oikea kaste sitten, kun pappi kulki. Lapset saattoivat olla kastettaessa jo aika isojakin.
Ranta, Katri
Nemtsinkoff-Körkkö, Tarja