taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Käsinkirjoitetettuja runoja sinisellä musteella. Materiaali: käsintehty paperi, ruusun terälehtiä, postikortteja, ohut kuparilanka. Kollaasi, sekatekniikka. Uniikkikappale, tekijän signeeraama.
Rogers, Mari
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Eräs muistelma Ahlqvist-Oksasen käynnistä Kajaanissa 1847
Kajaani
historia
paikallishistoria
1840-luku
runoilijat
Oksanen, A.
Ahlqvist, August
Lönnrot, Elias
Fabritius, Maria Antoinette
Kajaani (sanomalehti)
artikkelit (julkaisut)
Kajaani-lehdessä vuonna 1933 julkaistu artikkeli runoilija August Ahlqvistin, kirjailijanimeltään A. Oksanen, vierailusta Kajaanissa vuonna 1847. Siellä Ahlqvist muun muassa vieraili ystävänsä Elias Lönnrotin luona, tapasi tulevan vaimonsa Maria Antoinette Fabritiuksen ja sai innoitusta moniin runoihinsa kaupungin kuohuvista koskista ja rannattomista erämaista. Artikkeli on ilmestynyt alun perin kuopiolaisessa Savo-lehdessä osana Kaarlo Narisen sarjaa "Eräitä ennen julkaisemattomia muistelmia runoilija Ahlqvist-Oksasesta", jonka pohjalta kruununvouti G. Enwald kirjoitti tämän artikkelin Kajaani-lehteen vuonna 1933.
Enwald, Gustaf
Eräs rajankäyntipöytäkirja maalisk. 6 päivältä 1651
1600-luku
kuntarajat
6. maaliskuuta 1651 toimitettiin rajankäynti Kajaanin kaupungissa ja ympäröivissä pitäjissä. Artikkelissa käsitellään rajankäyntipöytäkirjassa esiintyviä virheitä ja poikkeavuuksia. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä numerossa 93/1942. Kirjoittajana G. Enwald.
Eräs spiritistinen istunto
Spiritistinen istunto
lehdissä julkaistut kertomukset
Minna Canth
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Eräs valloitus
novellit
käsikirjoitukset
Novellin käsikirjoituskonsepti. Teksti on kirjoitettu konseptiarkeille. Kirjoitusajankohtaa ei tiedetä.
Möttönen, Markku
Keuruun kaupunginkirjasto
kertomukset
runot
kirjailijat
Hattula
Hämeenlinna
Erhetyksen waikutus elli lapsen murha on kertomus nuoren ja viattoman Teresian lankeemuksesta. Tällä kirjallaan kirjailija tahtoi taistella "sitä julmaa ja kauhistavaa murhan syndiä vastaan, johon moni sala-wuoteuteen horjahtanut onneton nainen on uupunut äitinä tuskaisessa tilassansa". Murhe, kipu ja "houraus" saavat kertomuksen tytön tukehduttamaan lapsensa heti synnytyksen jälkeen, ja hän kuolee itsekin muutaman päivän kuluttua surkeassa tilassa, sillä hän pitää syntiänsä suurempana kuin Jumalan armoa. Kertomus päättyy Juteinin runoon Oma tundo.
Juteini, Jaakko
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (And. Cederwallerin kirja-painossa), 1827. http://www.rahasto.kansalliskirjasto.fi/pelastakirja/digitoidut.php?id=224
Kansalliskirjasto
amerikansuomalaiset
Salomaa, Hiski
laulaja-lauluntekijät
1940-luku
Hiski Salomaa ja Erik Ryhänen pitivät anniskeluravintolaa 1940-luvun alussa Foster Centerissä Rhode Islanilla. Keskellä Hiski ja Aini Salomaa.
äänitteet
äänitiedostot
Häme
kronikat
ristiretket
Erikin kronikka on tuntemattoman tekijän 1320-luvulla kirjoittama ruotsalainen riimikronikka. Kronikan alkupuolella kerrotaan Birger-jaarlin johtamasta Hämeen ristiretkestä 1200-luvun puolivälissä. Kronikan mukaan kristityt perustivat silloin Hämeeseen linnan (Taffwesta borg), jonka yleisesti uskotaan tarkoittavan Hakoisten linnaa Janakkalassa, ei siis nykyistä Hämeen linnaa. Eerikin kronikan Hämettä käsittelevät säkeet voi myös itse lukea suomeksi esimerkiksi Hämeenlinnan kaupungin historian I osasta (s. 54–55). Äänitteen on toteuttanut Lasten ja nuorten kulttuurikeskus ARX vuonna 2010, lukija Antti Paranko.
Julkaistu painettuna teoksessa: Hämeenlinnan kaupungin historia . I osa : Hämeen linnan esi- ja rakennushistoria. - Hämeenlinna : Hämeenlinnan kaupunki, 1917.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1997
Laitila, Simo
juhannus
Argangeli
Venäjä
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2006
Hirvineva, Antti
ruoka
ruokaohjeet
Mycket tjock pannkaka, eli hyvin paksu pannukakku. Resepti löytyi Hushållet och Köket -kirjan välistä Selma Rönnholmin nimikorttiin kirjoitettuna. Kirjan ensilehdeltä löytyy myös Alexandra von Fieandtin nimikirjoitus ja vuosiluku 1882.
Liimatainen, Päivi
Keitele
valokuvat
henkilökuvat
1960-luku
Paananen, Wellamo
Matematiikanopettaja Erkki Kähkönen esittelee Keiteleellä pyydystettyä hilleriä. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 29.11.1968.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
henkilöt
kustantajat
Haanpää, Pentti
Reenpää, Erkki
Piippola
Erkki Reenpää Pentti Haanpään vieraana kesällä 1951.
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään seuralta.
Erkontie 1970- ja -80-lukujen vaihteessa
Erkontie
1970-80-lukujen vaihde
Orimattilan keskustaa nykyisen Puistotien ja Erkontien risteyksen kohdalta.
Pitäjäsanomat
Orimattilan kaupunginkirjasto
Ernst Ahlbomin kirje Minna Canthille 20.2.1893.
Työmiehen vaimo
näytelmät
kritiikki
artikkelit
kirjeet
Ernst Ahlbom
Ernst Bonsdorff
Kuopion kaupunginkirjasto-Pohjois-Savon maakuntakirjasto Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Ernst Gråsténin kirje Minna Canthille 23.5.1893.
Novelleja 1-2
kirjallisuus
Ernst Gråstén
Minna Canthin kirjoittamien kirjeiden joukossa on vastauskonsepti tähän kirjeeseen "Minna Canthin kirjekonsepti Ernst Gråsténille 25.5.1893".
Ernst Gråsténin kirje Minna Canthille 26.10.1892.
Es war, als würde ich nur kurz zum See fahren
Teos on taiteilijakirja. Teos on kuvitettu luonnoskirja tai matkapäiväkirja. Tekijän signeeraama kappale.
Hinz, Gregor
Escape from Tokyo : a selection of answers to the question "Where would you escape to (from Tokyo)?"
Teos on taiteilijakirja. Taiteilijaryhmä Iconoclast (myöh. IC-98): Patrik Söderlund & Visa Suonpää. Material presented in this publication is a result of IC-98’s artist-in-recidency at A.I.T. Arts Initiave Tokyo, Japan in January-March 2008. Tekstiä myös japaniksi. Myös verkkojulkaisuna ISBN 978-952-67122-1-5 (PDF).
Iconoclast
IC-98
Söderlund, Patrik
Suonpää, Visa
Horiuchi, Naoko
Teos on taiteilijakirja. Rei'itetty seinätaulu, johon voi jättää pieniksi paperirulliksi käärittyjä viestejä. Teoksen osana laatikko, johon valmiit viestit kerätään performanssin jälkeen. Materiaalina sideharso ja paperimassa. Yhteisötaideteos, uniikkikappale.
Artajo, Jorge
Esikaupunkien synty ja niiden yhdistäminen kaupunkikuntiin
34.52 LYY
esikaupungit
yhdistäminen
Lahden pormestari Otto Lyytikäisen alustus Suomen kaupunkien talonomistajien yhdistysten vuosikokouksessa Lahdessa 13.5.1911
Lyytikäinen, Otto
Otto Lyytikäinen
Esipuhe näytelmään Jaakko Ilkka ja Klaus Fleming
esipuheet
Jaakko Ilkka ja Klaus Fleming
Esipuhe Kasimir Leinon näytelmästä "Jaakko Ilkka ja Klaus Fleming". Näytelmän neljä ensimmäistä kuvaelmaa ehtivät ilmestyä Kasimir ja Eino Leinon julkaisemassa Nykyaika-lehdessä, ennen kuin lehti lakkautettiin talousvaikeuksien vuoksi vuonna 1899. Kasimir Leino otti lehden täyttämättä jääneet asiakastilaukset raskaasti. Tämä käy ilmi myös tästä esipuheesta, jonka hän kirjoitti näytelmään kun se julkaistiin kokonaisuudessaan yksissä kansissa vuonna 1901.
Leino, Kasimir
Kajaanin kaupunginkirjasto - Kainuun maakuntakirjasto
Esite : Suomen kirkon Sisälähetysseura (1)
Laatokan Karjala
Sortavala
Kuusela
Sortavalan diakonissalaitos
Suomen Kirkon Sisälähetysseura perustettiin Sortavalaan vuonna 1905. Sen missiona oli soveltaa uusia diakoniatyömuotoja Suomen oloihin. Sortavalassa sijainnut Diakonissalaitos siirtyi vuonna 1906 Sisälähetysseuran omistukseen. Vielä kerran sananen : Äänettömän hädän puolesta on seuran esite aivan sen alkuvuosilta.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – Karjala-kansio
Suomen kirkon sisälähetysseura
Esite : Suomen kirkon Sisälähetysseura (2)
naiset
Suomen Kirkon Sisälähetysseura perustettiin Sortavalaan vuonna 1905. Sen missiona oli soveltaa uusia diakoniatyömuotoja Suomen oloihin. Sortavalassa sijainnut Diakonissalaitos siirtyi vuonna 1906 Sisälähetysseuran omistukseen. Arvoisa Suomen nainen on sisälähetysseuran esite aivan seuran alkuvuosilta.
Joensuun seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
Esitys Joensuun Porvariston Pensioni-kassalle
Joensuu
järjestöt
säännöt
eläkkeet
Esityksen Joensuun Porvariston Pensioni-kassalle ovat laatineet Kauppa- ja Teollisuus-yhdyskunnan puolesta R. Ryynänen, Fab. Lattunen, Joh. Sorsén ja Gustaf Cederberg.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 30-34: YLEINEN YHTEISKUNTATIEDE jne.
Pohjois-Karjalan kirjapaino O.Y.
Esityslista Raittiuden Ystävien vuosikokouksessa 1913
raittius
Raittiuden Ystävät
kokoukset
Suomalainen raittiusliike sai alkunsa Axel August Granfeltin perustamasta raittiusseurasta, sekä vuonna 1853 perustetusta Raittiuskirjallisuuskomiteasta. Ympäri Suomea perustettiin aatteen hengessä paikallisia raittiusyhdistyksiä. Viinan kotitarvepolton kielto vuonna 1865 vahvisti aatetta, kun viinan valmistus alkoi tuolloin keskittyä kaupunkeihin. Joensuun Raittiusyhdistys perustettiin vuonna 1884. Aluksi se toimi nimellä Wesa. Yhdistyksen toiminnan tarkoituksena oli ehdottoman raittiuden, terveyden ja raittiiden elämäntapojen edistäminen. Samalla se kasvatti jäseniään vastuuntuntoisiksi kansalaisiksi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 37.6: PÄIHDEPOLITIIKKA
Oikealla Esko Ikäläinen Pellonpää. Vuosiluku tuntematon.
rakennukset
ihmiset
Eskolan talo Pukkilan Naarkoskella. Etualalla talon tytär Katri Majander, joka piti Bäckmannin kauppaa Naarkoskella. Perhepotretissa ovat Eskolan sisarukset Katri Majander (vas.), Robert Majakallio, Edith Saari (os. Bäckman), Einar Bäckman ja Hellä Siik (os. Majander). Kolmannessa kuvassa ovat Eskolan mamma ja pappa eli Vilhelmiina ja Manasse Majander. Eskolan talon pihalla olevassa ryhmäkuvassa ovat muun muassa Manasse Majander (oik.) ja hänen edessään Anna Bäckman, joka toimi Pukkilassa kätilönä. Potretissa on myös Aarnion perhettä. Toisessa ryhmäkuvassa oleva huivipäinen nainen (toinen oik.) on Eskolan emäntä Vilhelmiina Majander (Bäckman, os. Ollila). Kuvassa ovat myös Edith ja Niilo Saari, Manasse Majander, Anna Bäckman, Lea Saari, Elvi, Ida, Hellä ja Katri.
Inarin Kirkonkylä
espanjantauti
kurkkumätä
kuristustauti
tartuntataudit
Inarissa niinkuin muuallakin Suomessa raivosi 1800-luvun lopussa ja 1900-luvun alussa monia tartuntauteja, joihin kuoli paljon väkeä. Maria Kokko jäi ainoana lapsena eloon seitsenhenkisestä sisarusparvesta. Muut kuolivat joko kuristustautiin tai espanjantautiin. Espanjantaudin aikaan v. 1920 Inarissa oli jo lääkäri, mutta tautiin ei ollut lääkettä. Tautia yritettiin parantaa pirtulla sekä polttamalla tervaa ja paloöljyä. Epidemiatalvi oli erityisen kylmä ja runsasluminen muistelee Maria Kokko.
Kokko, Maria
Heinonen, Eeva
Espanjantauti vei kokonaisia perheitä ja jätti jälkeensä paljon orpoja
Inari
Riutula
Toivoniemi
Kangasniemi, Frans
Lehtola, Heimo
lastenkodit
1920-luku
kauppa
Riutulan lastenkoti
Toivoniemen orpokoti
Inarissa riehui 1919-1920 espanjantauti, johon menehtyi yli 200 henkeä, jopa kokonaisia perheitä. Lapsia jäi paljon orvoiksi, eivätkä kaikki mahtuneet Riutulan lastenkotiin. Osa lapsista, kertoja mukaan lukien, sijoitettiin Toivoniemeen, jonne kunnostettiin orpokoti. Orpokoti toimi Toivoniemessä vuoteen 1933 saakka. Rakennus oli toiminut aikoinaan myös nimismiehen virkatalona ja se oli kuuluisa istutuksistaan.
Ranta, Katri
Nemtsinkoff-Körkkö, Tarja
Paloniemi
Lusmaniemi
Veskoniemi
Kuuva, : perhe
Saijets, Uula
Tarinassa kerrotaan kuinka espanjantauti verotti Inarin väkilukua. Espanjantautiin menehtyi 10 % Inarin asukkaista.
Mannermaa, Vilho (Aapo Vilho)
Vaattovaara, Merja
Essee O. B. Haanpäästä. Käsikirjoitus lokakuu 1950 Novelleja. Käsikirjoituksia marraskuu 1950 Muistiinmerkintöjä
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
uskottomuus
sosiaaliset ristiriidat
muistiinpanot
Digitoitu dokumentti on kirjoitettu vuoroin musteella, vuoroin sini-, kosmos- ja lyijykynällä sini- ja punaviivoitetun kirjanpitolehtiön irtirepäistyille sivuille. Dokumentti sisältää esseen Otto Birger Haanpäästä, novelleja vuodelta 1950 sekä dokumenttijäljennöksiä. Pentti Haanpään yhdessä harvoista esseistä esitellään Amerikassa kaivosonnettomuudessa 1904 kuolleen sedän Otto Birger Haanpään runoja sekä Pentin kommentteja niistä. Birger Haanpään tytär Liisa Rae oli lähettänyt runokäsikirjoitukset serkulleen Pentille. Otto Birger Haanpään kootut runot julkaistaan vuonna 2018. Laajuus 21 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 26.10.1950 Julkaistu nimellä Vanhoja papereita ensimmäisen kerran SKDL:n Joululehdessä (1950). Sisältyy teokseen Eräs avioliitto ja muita kadonneita juttuja (Into 2014). Novelli Kaksitoista oikein kertoo Antti Mäestä, joka saa julkisuutta, kun kylässä tulee tietoon, että hän on saanut 12 oikein veikkauksessa. Huumaa kestää pari päivää, kunnes selviää, että voitto on vain 7000 markkaa. Enää kukaan ei tervehdi eikä kutsu kahville. Muita Haanpään veikkausaiheisia novelleja ovat Veikkaaja ja Veikkaus. Laajuus 6 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 8.11.1950 Teksti ilmestyi samana jouluna julkaisuissa Liiketyöntekijä (11-12/1950) ja Kontti (1950, Kajaanin seminaarin toverikunnan lehti). Sisältyy teokseen Kootut teokset 8 (Otava 1989) Nätti-Jussi ja tohtorit on tarina Niemen kaupungissa (Rovaniemi) rahansa hummanneesta ja itsemurhaa miettivästä Nätti-Jussista, joka menee lääkärin vastaanotolle ja uhkaa hirttäytyä tämän talon edustan puuhun, jos ei saa pukua ja rahaa. Lääkäri suostuu. Muutaman viikon kuluttua Jussi yrittää samaa temppua Järven kaupungissa (Kemijärvi), mutta lääkäri antaakin rasvatun köyden kehottaen Nätti-Jussia tuumasta toimeen, koska häneltä puuttuu ruumiita ruumiinavauksia varten. Tarina on anekdootti kuuluisasta veijarimaisesta Lapin jätkästä, Nätti-Jussista (Johan Viktor Nätti, 1890-1964) ja se on todennäköisesti jostakin kuultu juttu. Vaikka Nätti oli miehen ruotusotilasnimi, monet pitivät sitä liikanimenä, sillä Jussin toinen jalkaterä osoitti taaksepäin. Laajuus 13 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 11.11.1950 Julkaistu ensimmäisen kerran Kansan kuvalehdessä (25/1950). Sisältyy teokseen Kootut teokset 8 (Otava 1989). Isäntä ja sällit on novelli isännästä joka yrittää ostaa konjakkipulloa tien varressa olevilta nuorilta miehiltä. Lopulta ukko tarjoaa hevostaan ja kärryjään, mutta miehet kieltäytyvät koska pitävät konjakkia arvokkaampana. Laajuus 9 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 13.11.1950 Julkaistu kokoelmassa Eräs avioliitto ja muita kadonneita juttuja (Into 2014). Sakat on decameronelainen uskottomuusnovelli. Se on tarina Santerista, joka on siirtolaisemännän salainen rakastaja. Merkkinä siitä, että isäntä on asioillaan, nainen asettaa tunnusvaatteen pyykkinarulle. Suhdetta on jatkunut parisen vuotta. Laajuus 6 sivua Julkaistu ensimmäisen kerran vuotuisjulkaisussa Kevättervehdys (1951). Sisältyy teokseen Kootut teokset 8 (Otava 1989). Tiedoston lopussa erillisillä kellertävillä ruutupaperiliuskoilla muistiinpano: "Passi, Kajaani 1863" (poliisin antama kerjäläispassi). Lehtiöstä reväistyllä vaaleammalla ruutupaperilla käsinkirjoitettu jäljennös- Teksti on otsikoitu "M. papereista" ja se sisältää valtiorikosoikeuden 8.7.1918 antaman jonkun punakaartilaisen tuomion, jossa tämä luonnehditaan "seutunsa pahaksi hengeksi ja erittäin vaaralliseksi henkilöksi, joka paikkakuntalaisten käsityksen mukaan ei saisi vapautta nähdä". M. viittaa siihen, että dokumentti saattaa olla isä Mikko Haanpään aineistoista. Laajuus 4 sivua
Siikalatvan kirjasto
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
liikenne
Esso-huoltamo. Takana näkyy Tenhun talo.
huoltamot
Varsinais-Suomi
Raisio
keskustat
1960-luvun Raision maamerkkeihin kuului vuonna 1960 valmistunut Esson huoltoasemarakennus. Raision taksiasema muutti uuden huoltoaseman kulmahuoneeseen.
Raision Ulataksi Oy:n
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä omistajalta
1970-luku
Vanha Esson huoltoasemarakennus purettiin ja sen paikalle rakennettiin uusi huoltoasemarakennus, joka valmistui vuonna 1976. Sen yhteydessä aloitti toimintansa myös Primulan baari, josta tuli 1970-luvun jälkipuolella ja seuraavalla vuosikymmenellä raisiolaisen nuorison suosima paikka. Kuva on otettu huoltoaseman avajaispäivänä.
tiet
lehmät
lypsy
Ester Saastamoinen lypsyllä. Karja on tyypillistä itäsuomalaista rotua eli kyyttöjä. Kuva Anna Kauhanen. Vuosiluku ei tiedossa.
Parviainen, Esteri
Iisalmi
Iisalmen kaupunginkirjasto
kirjastonhoitajat
kirjastot
henkilöstö
Esteri Parviainen, kirjastonhoitajana Iisalmen kaupunginkirjastossa vuosina 1935 - 1952.
suvut
sukukirjat
sukututkimus
Koivisto, Mauno
Halonen, Tarja
Niinistö, Sauli
Jaatinen, Pekka
Pekka Jaatinen
kadut
asuinrakennukset
teollisuus
nahkateollisuus
tehtaat
Hämeenlinnan nahkatehdas
Eteläkatu
Kuvan oikeassa reunassa näkyvät ns. Eteläkadun villat rakennettiin vuosina 1919–1922 kaupungin vuokratonteille. Yhden puisista asuintaloista suunnitteli rakennusmestari E. K. Ansas ja muut silloinen kaupungin rakennusmestari K. B. Koskinen. Talot edustavat tyylillisesti osittain jugendia ja osittain klassismia, ja niissä on mansaridikatot, joiden avulla saatiin lisää asuintilaa ullakkokerrokseen. Tämä kaupunkikuvallisesti yhtenäinen rakennusryhmä oli purku-uhan alaisena 1980-luvulla. Talot oli jo lunastettu alkuperäisiltä omistajiltaan, ja niiden paikalle oli suunniteltu pysäköintialue. Rakennukset päätettiin kuitenkin suojella, ja kaavamuutoksen jälkeen taloja tarjottiin entisille omistajilleen takaisin ostettaviksi 1990-luvun lopulla. Kuvan vasemmassa reunassa näkyy Hämeenlinnan nahkatehdas osakeyhtiön rakennuksia, joista vanhin oli vuodelta 1888 ja viimeinen rakennettiin 1930-luvun lopulla. Samalle paikalle Saaristenkadun ja Eteläkadun kulmaan oli nahkuri H. A. Grönlund perustanut verstaansa jo vuonna 1873. Grönlundin nahkurinverstaan osti vuonna 1916 Hjalmar F. Emanuelsson (Kausti), jonka aikana yritys laajeni tehtaaksi. Saman korttelin eteläpäässä toimi vuoteen 1920 asti myös tehtailija C. O. Saxelinin olutpanimo. Hämeenlinnan nahkatehdas siirtyi Kantolaan 1980-luvun alussa ja tiiliset tehdasrakennukset Eteläkatu 14–16:sta purettiin. Nahkatehtaan tontille valmistui vuonna 1984 uusi asuin- ja liikerakennus, nykyinen kauppakeskus Tavastila.
Ett mystiskt manuskript om Gustav II Adolfs död
Uusikaupunki
Kustaa II Adolf
Hastelsdoff, Hans von
Winter, Helmer
Teos on taiteilijakirja. Teos on muodoltaan haitarikirja ja sisältää sanaleikkejä ja piirroksia.
Ekbom, Torsten
Bodin, Lars-Gunnar
Hodell, Åke
Nylén, Leif
Teos on taiteilijakirja ja portfolio. Mustavalkoisia valokuvia kansion sisällä. Rabbe Enckellin runo "Ständigt går hårda bud genom själen...", suom. Tuomas Anhava. Painos 110 numeroitua kappaletta (105/110).
Albrecht, Kristoffer
Etuvartiotaistelu : kolminäytöksinen näytelmä
Lehtimäki, Konrad
Tampereen Työväen Sanomalehti