Varsinais-Suomi
Vehmaa
Rautila
häät
vihkiparit
Haapasaaren kaksoset Toini ja Taimi Koskinen 1940-luvulla
Keitele
valokuvat
henkilökuvat
1940-luku
Haapasaaren kaksoset Toini ja Taimi Koskinen 1940-luvulla. Kuva Reino Koskinen.
Keiteleen kunnankirjasto
asuinrakennukset
Haapasaaren mökki purettiin kevättalvella 2000. Kuva Pauli Jääskeläinen.
Kangasniemi
paikallishistoria
paikalliskokoelmat
kotiseutukuvaukset
kotiseututuntemus
Kangasniemen kansalaisopiston Tunne kotikyläsi - Tallenna tieto -kurssin kokoomateos Haarajoen koulupiirin perinnetiedosta.
Kangasniemen kansalaisopiston Tunne kotikyläsi - Tallenna tieto -kurssi
Kangasniemen kunnankirjasto
museoesineet
Honkajoki
Haarikka (4_300 Honkajoki, Kirkonkylä). Honkajoen museon esine nro 300. Kyljissä kaiverrukset: "Kippistä veikot", "Pohjanmaan kautta" ja "1943"
Heikkilä, Juhani
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
Haarikka (4_301 Honkajoki, Kirkonkylä). Honkajoen museon esine nro 301. Päällystetty kiertämällä 11 puuvannetta vieri viereen. Maalattu vihreäksi. Pohjassa kaiverrus 1898 V.
Jalkanen, Esko
Keuruun kaupunginkirjasto
haastattelut
1970-luku
Paananen, Wellamo
Haastattelu radio-ohjelmaan Asumisen linjat käynnissä. Vasemmalta Antti Keränen, Reino Saastamoinen, Markku Möttönen, Aarne Saastamoinen ja Osmo Kärkkäinen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 26.2.1976.
Paananen, Vellamo
morsiamet
sulhaset
ihmiset
Savijoen Hutkolla otettu hääkuva on ilmeisesti 1930-luvun puolivälistä. Kuvassa juhlitaan Helmi ja Toivo Perttilän häitä. Hääparin oikealla puolella ovat sulhasen vanhemmat Selma ja Oskari Perttilä ja vasemmalla puolella tumma-asuinen Hutkon vanhaemäntä. Eturivissä istuvat myös Väinö Peltola (vas.), Martta Peltola, Paavo Seppälä ja Martta Seppälä. Eturivissä oikealla opettaja Vuorela. Kuvan vasemmassa reunassa Lauri Tenhola, tuntematon, Eino Sairola. Kuvassa myös Väinö Kajalo (kalju mies kuvan keskivaiheilla) ja Eeli Kajalo, Elvi ja Vilho Perttilä, Tellervo Tenhola, Martta Tervo, Oviaukossa Jenny ja Reino Perttilä. Edessä olevista, maassa istuvista lapsista on tunnistettu Eino Lempälä (1. oik.), Eino Perttilä (2. oik.), Anja Seppälä (4. oik.) ja Ritva Seppälä (7. oik.).
Pukkilan kunnankirjasto
Hilari Hautalan ja Mandi Sävelkorven häät Taka-Hautalassa Naarkoskella vuonna 1908. Nuorenparin vihki Pukkilan kirkkoherra Iivari Wallenius (kuvassa morsiamen ja sulhasen välissä). Edessä vasemmalla torvi sylissä istuu kanttori J.V. Marttinen.
Vääriskoski, Heikki
Haavan ompelu suonilangalla, karhunkaatoa kirveellä ja keihäällä
Marasto
Morottaja, Antti (Karhu-Antti)
Morottaja, Matti (Setä-Matti)
kansanlääkintä
metsästys
karhunpyynti
karhu
Pekka ompelee suonilangalla halonteossa syntyneen syvän haavan. Suonilanka ei perimätiedon mukaan aiheuta tulehtumista. Setä-Matti ja veli Antti lähtevät talvikeleillä pyytämään Marastosta karhua. Asentopaikkaa varten tarvitaan nuotio ja niinpä Matti ryhtyy hongan kaatoon sillä aikaa kun Antti on viemässä poroja kaivokselle. Yhtäkkiä karhu ampaisee hongan alta, eikä Matti aikaile, kun hän iskee karhua kirveellä otsaan. Pekka kertoilee myös miten keihästä käytettiin karhunpyynnissä ja miten karhua kannattaa jäljittää.
Morottaja, Pekka
Mansikka-Aho, Vilho
Raisio
uimarannat
1960-luku
Hahdenniemen uimarannasta tuli yleinen sen tultua kunnan omistukseen. Siellä pidettiin uimakouluja 1960-luvulla. Uimarannan käyttö kuitenkin päättyi 1970-luvun alussa. Kuva on 1960-luvun puolivälistä.
Raision kirjasto
vesiliikenne
venesatamat
Kulkuyhteyksistä puhuttaessa ei sovi myöskään unohtaa Hahdenniemen venesatamaa – raisiolaisten porttia merelle. Siitä on kasvanut Lounais-Suomen suurin venesatama. Kuvassa Hahdenniemen venesatama kesäkuussa 1963, jolloin oli vain yksi iso laituri ja mattolaituri venepaikkojen ollessa noin 25.
Kruskopf, Kauko
Hahdenniemen venesatama 1970-luvun puolivälissä. Venepaikkojen määrä oli kasvanut jo 120:een.
Tapper, Harri
Ronkajärvi
Hammastunturin erämaa
Osaran aukeat
Pomokaira
Lehtola, Pentti
Karppinen
Hamari, Antti
Haippa
Tarina kertoo mitä Pentti Lehtolan uteliaita matkailijoita varten sepittämät jutut saivat aikaan ja mitä Matti Lehtola joutui kokemaan ryhtyessään oikomaan tieteen tekijöiden todeksi uskomia juttuja.
Lehtola, Matti (Vilho Matti Tapani)
Vaattovaara, Merja
Nousiainen
1980-luku
baarit
Tiihonen, Paavo
Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
Hajalle mennyt suku. Käsikirjoitus elo-syyskuu 1937
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
novellit
sukujuhlat
vieraantuminen
perheenjäsenet
Digitoitu dokumentti sisältää novellin Hajalle mennyt suku käsikirjoituksen konekirjoitusliuskoilla. Tekstissä on pieniä lyijykynällä tehtyjä korjauksia. Novelli ironisoi herrasväen sukukokouksia. Haanpää on sijoittanut tapahtumat talonpoikais- ja pikkuporvarioloihin. Novellin otsikko Hajalle mennyt suku on lainausmerkein korostettu ja se on sitaatti Pearl S. Buckin samannimisestä romaanista. Laajuus kymmenen sivua Kirjoitusaika 27.8 1937 ja 3.9.1937 Ilmestynyt kokoelmassa Lauma (Gummerus 1937). Sisältyy teokseen Kootut teokset 5 (Otava 1989).
Haanpää, Pentti
Siikalatvan kirjasto
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
Hajamuisteloita eräistä siirtolaisperheistä Lannevedellä
Marttila, Heikki
Hajanaisia tietoja Uudenkaupungin vanhimmasta koulusta ja sen opettajista
Uusikaupunki
opettajat
kouluhistoriikit
kansakoulu
1700-luku
1800-luku
Cajander, K.A.
Winter, Helmer
Hakamaasta Mustikkamaaksi : vaasalaista paikannimistöä
nimistöntutkimus
namnforskning
kadunnimet
gatunamn
Vaasa
Vasa
paikannimet
ortnamn
Vaasan yliopisto Humanistinen tiedekunta Nykysuomen ja kääntämisen laitos Nimistöntutkimuskurssi Vaasa 2003 Sisältö: Johdanto - Aineisto, tavoite, työn rakenne Nimi - Paikannimet, luontonimet, kulttuurinimet. Kaavanimet, epäviralliset, viralliset, ryhmänimet Nimistönsuunnittelu - Kaksikielisten alueiden nimistönsuunnittelu. Nimistönhuolto Mustikkamaa - tiet, talot, hakamaat, muut Johtopäätökset. Lähteet. Liitteet Aineisto julkaistu aikaisemmin porstuakirjastot.fi -sivustolla
Hurtig, Pirkko
Männistö, Marjut
Pelkonen, Joanna
autot
linja-autot
häkäpöntöt
sota
Viljo Lehtinen ja häkäpöntöllä varustettu Sisu vuosimallia 1939. Kuva on otettu sota-aikana.
polttoaineet
Kuvassa kuljettaja täyttää häkäpönttöä pilkkeellä. Kuvasta tunnistettu Terho Kareoja (o.s. Greijula) (2. vas.).
Lapinlahti
kuorma-autot
henkilöt
Sonninen, Martta
Martta Sonninen (myöh. Vänttinen) s. 1917 häkäpönttöauton edessä. Häkäpönttöauton pääasiallinen polttoine oli puupilke. SA55015 viittaa Suomen armeijan autoon. Aineiston luovuttaja: Tuula Pitkänen
Lapinlahden kunnankirjasto
rakentaminen
Kerrostalojen rakentaminen alkaa lähiaikoina vasemmalla puolella oleville pelloille. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 7.10.1971.
rakennukset
myymälät
Juho Hakkaraisen kauppa 1970-luvulla. Takana näkyy taksiasema.
Kauppinen, Väinö
Häkkisen perhe Kiviniemessä 1950-luvulla
perheet
1950-luku
Kiviniemen paikalla 1950-luvulla asunut Häkkisen perhe. Vasemmalta Reino, Kaarina, Aili, Iida ja Marju Häkkinen, Mooses Tossavainen, Pentti, Sirkka Vieno, Olavi ja Kauko (Pienin) Häkkinen. Kuva Reino Häkkinen.
murrekirjallisuus
Porin murre
murre
Satakunnan Kansa -lehdessä 10.11.1961 julkaistu murrepakina.
Manta
Porin kaupunginkirjasto - Satakunnan maakuntakirjasto
Satakunnan Kansa
joululehdet
kausijulkaisut → kylätoimikunnat
aikakauslehdet → kylätoimikunnat
kausijulkaisut → joulu
jultidningar
Hakojärven kylätoimikunta ; Hakojärven kyläyhdistys
Alavus → Hakojärvi
Töysä → Hakojärvi
Lehtinen, Juho Fredrik
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1979
Jaakola, Keijo
Koivisto, Martti
halot
Arvi Koskisen auton lavoille on lastattu halkoja 1950-luvulla. Kuvaaja ei tiedossa.
Kallio, Risto
kaunokirjallisuus
veijariromaanit
Ranska
skönlitteratur
pikareskromaner
Frankrike
1700-talet
Öfversättning ifrån spanskan. 236 s. ; 18 cm. Kirja on Pohjanmaan museon omistama ja kuuluu Vaasan Lukukirjaston kokoelmiin. Säilytys Vaasan kaupunginkirjastossa kirjastomuseon tiloissa. Kirjassa on Lukukirjaston köynnös-exlibris, jossa numero 583. Kirja on ilmestynyt suomeksi vuonna 1933 nimellä Ontuva paholainen (suom. A. R. Koskimies). Teoksen esikuvana on mahdollisesti ollut espanjalaisen Luis Vélez de Guevaran romaani El Diablo conjuelo (1641).
Le Sage, Alain-René
Götheborg, tryckt hos Lars Wahlström.
swe
äänitteet
äänitiedostot
hämäläiset
hämäläisyys
Häme
Topelius, Zacharias
Retzius, M.G.
Kreivi Pietari Brahe totesi jo 1600-luvulla hämäläisten olevan "Suomen jäykintä väestöä", ja samalla kannalla olivat monet myöhemmätkin hämäläisyyden pohtijat. Luettu katkelma F. O. Rapolan Häme-teoksesta sisältää Topeliuksen tunnetun kuvauksen hämäläisistä ja myös ruotsalaisen professorin ja antropologin M. G. Retziuksen ajatuksia ja havaintoja hämäläisten luonteesta ja ulkomuodosta. Lopuksi Rapola itsekin kuvailee hämäläisten ulkoasua ja vaatetusta omana aikanaan 1900-luvun alkuvuosina. Äänitteen on toteuttanut Lasten ja nuorten kulttuurikeskus ARX vuonna 2010, lukija Antti Paranko.
Rapola, F. O.
Julkaistu painettuna kirjassa: Rapola, F. O., Häme. - Helsinki : Kansanvalistusseura, 1908.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
taloushistoria
kauppatiet
kauppa
markkinat
1500-luku
1600-luku
Uusikirkko Tl.
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Projekt: Hamburg-Kartierung, Galerie für Landschaftskunst, 2003. Gefördert von der Stiftung Kunstfonds.
Wehrmann, Mark
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
historia
Hämeen linna
Hattula
Janakkala
kansanperinne
kartat
ristiretket
Kansanvalistusseura julkaisi vuonna 1908 Suomen maakunnat -sarjansa neljäntenä osana Hämeen maakuntakuvauksen. Maakunta oli tuolloin nykyistä laajempi, ja siihen kuului myös osia nykyisestä Pirkanmaasta, Keski-Suomesta ja Kymenlaaksosta. Teoksen alkuosa käsittelee Hämettä kokonaisuutena, mm. historiaa, luontoa, elinkeinoja ja hämäläistä kansanluonnetta. Loppuosassa kirjoittaja kutsuu lukijan mukaan matkalle Hämeen maakunnan eri osiin. Kierrokselle lähdetään ”maakunnan vanhasta pääpaikasta, Hämeen linnasta, joka pitkät ajat on ollut maakunnan yhteiskunnallisen, henkisen ja taloudellisen elämän keskus”. Häme-teoksen kirjoittaja Frans Oskar Rapola (1862-1910) oli lyseonlehtori, oppi- ja tietokirjojen tekijä ja valtiopäivämies. Sääksmäkeläissyntyinen Rapola oli käynyt koulunsa Hämeenlinnan normaalilyseossa ja valmistuttuaan maisteriksi myös auskultoinut siellä.
Julkaistu kirjana: Helsinki : Kansanvalistusseura 1908 . -
Hämeen heimojuhlat : Hämeenlinnassa 16–17 kesäk. 1934
juhlat
1930-luku
Hämeenlinna
Hämeen heimoliitto
Hämeen heimoliitto perustettiin vuonna 1924 edistämään Hämeen henkistä ja taloudellista kehitystä lähinnä kotiseutuhengen vaalimisen merkeissä. Liiton ensimmäisiä heimojuhlia vietettiin perustamisen yhteydessä Hämeenlinnassa kesällä 1924. Vuonna 1934 heimoliitto järjesti historiansa neljännet suurjuhlat, jälleen Hämeenlinnassa. Kaksipäiväisten juhlien ohjelmassa oli puheiden ja kokousten ohella mm. näytelmiä, erilaisia musiikkiesityksiä sekä palokunta- ja liikuntanäytöksiä. Hämeenlinnan Toripuistossa paljastettiin juhlien yhteydessä runoilija Paavo Cajanderin muistopatsas.
sillat
Pitkäsilta
portit
kotiseutujuhlat
Hämeen heimoliitto järjesti 16.-17. kesäkuuta 1934 Hämeen heimojuhlat Hämeenlinnassa. Koristeellinen portti toivotti juhlaväen tervetulleeksi Pitkänsillan Keinusaaren puoleisessa päässä. Myös Heimojuhlien ohjelmalehtinen vuodelta 1934 on digitoituna Lydiassa.
Suomen valokuva - Kaarlo Lindberg
Hämeen läänin kuvernöörin alamainen kertomus läänin tilasta ja hallinnosta vuonna 1883
92.84 HÄM
läänit
Selvitys Hämeen läänin tilasta vuodelta 1883.
E. von Ammond
linnat
vankilat
puistot
rannat
veneet
Vanajavesi
Linnanpuisto
Hämeen lääninvankila
Linnantien varrelle istutetut puut ovat jo päässeet hyvään kasvuun tässä 1930-luvun linnakuvassa. Myös aiemmin paljaana olleeseen rantaan linnan kohdalle on tullut uutta puustoa. 1930-luvullakin Hämeen linna oli edelleen tiukasti vankilakäytössä.
tiet
Linnantie
tulvat
kevät
1920-luku
Vuonna 1904 perustettu Hämeenlinnan puistovaliokunta työskenteli ahkerasti Hämeenlinnan monien puistojen kunnostamisen ja kaunistamisen puolesta. Lehtori A. Th. Böökin johtama valiokunta kiinnitti huomionsa myös Linnanpuistoon, joka aina kevättulvien aikaan joutui veden valtaan. Kaupungista linnalle johtava Linnantie oli ollut yksi ns. viertoteistä, joiden ylläpitokustannuksista vastasi valtio kaupungin suorittamaa vuosittaista korvausta vastaan. Vuonna 1908 tehtiin kuitenkin sopimus, jonka mukaan kaupunki otti huolehtiakseen myös viertoteiden kiveämisesta ja kunnossapidosta valtion maksamaa kertakorvausta vastaan. Puistovaliokunta näki Linnantien osana Pitkänsillan pielestä lähtevää "kävelimöä" ja halusi korottaa Linnantietä ja tehdä siitä esplanadin istuttamalla tien molemmille reunoille puukujanteet. Tässä postikorttikuvassa puut ovat jo kasvaneet ja Linnantie on kivetty. Reitti linnalle näyttää tulvasta huolimatta olevan hyvässä kunnossa.
Hämeen linna, sen vaiheet ja sen rakennukset
arkkitehtuuri
rakennushistoria
Loppilaissyntyinen muinaistutkija Julius Ailio (1872–1933) tuli 1892 ylioppilaaksi Hämeenlinnan lyseosta. Hän oli varhaisimpia Hämeen linnan tutkijoita ja julkaisi tämän ensimmäisen linnatutkimuksensa Hämäläisen osakunnan Kaikuja Hämeestä -albumissa vuonna 1901. Saksankielinen versio Die Burg Tavastehus, ihre Entwickelung und ihr Alter ilmestyi samana vuonna Suomen muinaismuistoyhdistyksen aikakauskirjassa. Teoksessaan Ailio selvittelee varhaisimpia mainintoja linnasta sekä linnan rakennushistoriaa ja päätyy esittämään, että linna on rakennettu viimeistään 1200-luvun puolivälin paikkeilla. Nykykäsityksen mukaan linna on perustettu 1200-luvun lopulla. HUOM! Teoksen liitteet on digitoitu Hämeenlinnan kaupungin historian ensimmäisestä osasta, minkä vuoksi digitoidun liitteen numero vastaa kaupunkihistorian liitteiden numerointia. Esim. tämän teoksen liite 1 on kaupunkihistoriassa liitteenä 2 jne.
Ailio, Julius
Julkaistu kirjana: Helsinki : Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1901. Eripainos Hämäläisen osakunnan albumista Kaikuja Hämeestä VI.
vallihaudat
vallit
1900-luku (vuosikymmen)
Hämeen linnaa ympäröivä kivetty vallihauta on peräisin 1770-luvulta. Se rakennettiin silloin osana Axel Magnus von Arbinin laatimaa Hämeen linnan linnoitussuunnitelmaa. Vallihaudan seinämät rakennettiin luonnonkivistä ilman laastia, ja reunojen tukemisessa käytettiin myös mm. hirsiä ja risukimppuja. Kaivanto on molemmista päistään yhteydessä Vanajaveteen. Linnan vallihautoja kunnostettiin 2010-luvulla.
Suomen sota
Kyösti Ingmanin artikkeli Hämäläis-osakunnan Kaikuja Hämeestä -albumissa käsittelee Suomen sodan aikaisia oloja Hämeessä ja etenkin niitä rasituksia, joita sodasta ja venäläisen armeijan huoltamisesta aiheutui Hämeen asukkaille. Maaliskuusta toukokuuhun 1808 Hämeessä oli melko rauhallista, vaikka muutamia yhteenottoja venäläisten sotilaiden ja asukkaiden välillä sattuikin. Toukokuussa herännyt vastarinta aiheutti kuitenkin varsinkin joissakin Pohjois-Hämeen pitäjissä venäläisten kostotoimina raakojakin väkivaltaisuuksia. Vaikka olot taas syksyn tullen rauhoittuivat, majoitusrasitus oli Ingmanin mukaan lähes sietämätön, samoin laidunrasitus kesällä. Eniten Hämeen talonpoikia rasitti kuitenkin venäläisen sotaväen muonitus ja velvollisuus kuljettaa armeijan muonalähetyksiä aina Kokkolaan asti.
Ingman, Kyösti
Julkaistu painettuna: Kaikuja Hämeestä VII : Hämäläis-osakunnan albumi. - Helsinki : Kirjapaino-osakeyhtiö Sana, 1908.