Mannerheimin Lastensuojeluliiton Huittisten osasto
Huittisten seurakunta
päiväkerhot
Huittinen
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1982
Huittisten Joulu
Jalava, Juha Oskar (Alm, Varpenniittu)
Leivo, Juho Oskar (Kramplin)
kansanedustajat
Sivu 1 Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1986
Huittisten Naisyhdistys
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1986
Kyläraitin päiväkoti
päiväkodit
Kuvia Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1986
Huittisten Maatalousnaiset r.y:llä 50-vuotisjuhla
Huittisten Maatalousnaiset
Lauttakylän Rahtarit menestyivät MM-kisoissa Hollannissa
Rahtarit ry Lauttakylän osasto
urheiluseurat
Lujan suunnistajien parhaat saavutukset / Lauttakylän Lujan edustusurheilija Ringa Ropon saavutuksia / Invalidien SM-kisoissa pronssia ja hopeaa Petri Äikiälle
Mattila, Pirjo
Savolainen, Jarna
Mattila, Terhi
Vaano, Kristiina
Ropo, Ringa
Äikiä, Petri
Lauttakylän Luja
Huittisten Museo- ja Kotiseutuyhdistys
Launis, Kati
tohtorit
väitöskirjat
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2006
Varsinais-Suomi
Mynämäki
osuusliikkeet
historiikit
Huju, Heimo
Osuuskauppa Apaja
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Teos on osa neliosaista sarjaa (lopputyö Taideteollisen korkeakoulun taidekasvatuksen osastolle) ja sisältää kuvallisia havaintoja arjesta. Käsinsidottu teos kotelossa, sisältää käsin vedostetun monotypian ja offset-litografian. Liittyy näyttelyyn Galleria Omassa huoneessa 6.1.-18.1.2004.
Hulkko, Maria
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Ihanaa menneisyyttä : historiallisia henkilökuvia
Birgitta, pyhä, 1303-1373
Chydenius, Anders, 1729-1803
Kaarina Maununtytär, kuningatar, Ruotsin kuninkaan Eerik XIV:n puoliso, 1550-1612
Maria Stuart, Skotlannin kuningatar, 1542-1587
historialliset romaanit
Nuorille suunnattu kokoelma tarinamuotoisia historiallisia henkilökuvia.
Huntuvuori, Hilda
Turku : Kirjokansi
Hämäläinen, Saimi
Kaikkien tekijänoikeuden omistajien selvittäminen ei ollut tämän aineiston kohdalla mahdollista. Mikäli digitoituun aineistoon liittyen on tekijänoikeudellisia huomioita, olethan yhteydessä Laitilan kaupunginkirjastoon.
Eura : välähdyksiä luonnosta, historiasta ja kulttuurista
Eura
paikallishistoriat
historia
kulttuurihistoria
kuvateokset
luonto
EURAN KUNTA tunnetaan kivikaudesta myöhäiselle rautakaudelle asti ulottuvasta rikkaasta esihistoriastaan, talonpoikaisesta rakennusperinnöstään ja teollisen miljöön monisatavuotisista kerrostumistaan. Alueen monista arvokkaista luontokohteista tärkeimpiä ovat kalaisa Pyhäjärvi ja erämaisista rannoistaan maankuulu Koskeljärvi. Tämä Euran kunnan kustantama kirja esittelee kuvin ja sanoin euralaista luontoa, esihistoriaa ja rakennusperintöä.
Hurme, Tuomo
Nummelin, Liisa
Wahlqvist, Sirpa
Euran kunta
Teos on taiteilijakirja. Japanilaishenkisiä miniatyyrimaalauksia. Kannet ruskeata kangasta. Kirjan sulkee naru, johon on kiinnitetty pieni keramiikka-Buddha. Uniikkikappale.
Hursti, Terhi
Teos on taiteilijakirja. Teos on käsinommeltu, lehdet maalattu vesivärein vaaleanpunaisen eri sävyillä. Ei tekstiä, ei kuvia. Nahkaselkä, lukituksena nahkasuikale. Pakattu pahvilaatikkoon, jonka kannessa teksti Pink dreams. Taiteilija on kuvannut teostaan seuraavasti: "Dreams belong to life. One has hundreds of pink dreams which are gathered in this book and when the book is open the dreams will be free." Uniikkikappale.
Hakamaasta Mustikkamaaksi : vaasalaista paikannimistöä
nimistöntutkimus
namnforskning
kadunnimet
gatunamn
Vaasa
Vasa
paikannimet
ortnamn
Vaasan yliopisto Humanistinen tiedekunta Nykysuomen ja kääntämisen laitos Nimistöntutkimuskurssi Vaasa 2003 Sisältö: Johdanto - Aineisto, tavoite, työn rakenne Nimi - Paikannimet, luontonimet, kulttuurinimet. Kaavanimet, epäviralliset, viralliset, ryhmänimet Nimistönsuunnittelu - Kaksikielisten alueiden nimistönsuunnittelu. Nimistönhuolto Mustikkamaa - tiet, talot, hakamaat, muut Johtopäätökset. Lähteet. Liitteet Aineisto julkaistu aikaisemmin porstuakirjastot.fi -sivustolla
Hurtig, Pirkko
Männistö, Marjut
Pelkonen, Joanna
Talvisota keskeytti Lutonkairan puiden kuljetuksen
Luton alue
savotat
puunkorjuu
tiekuljetus
Lutonkairassa leimattiin 350 000 runkoa parasta tukkimetsää vuonna 1938. Tätä varten rakennettiin tie, savottakämppiä ja siltoja itärajan tuntumaan Luton ja Luiron välille. Leimikko jäi pystyyn talvisodan alettua. Sodan jälkeen puut kaadettiin ja ne vietiin autokuljetuksena Kemiin ja etelän rautatieasemille sekä Ruotsin puolelle Haaparantaan.
Huru, Matti
Vaattovaara, Merja
Kattajärvi
Nangujärvi
Hirvasvuopaja
Kiviniemi, Johan Petter (Jussapekka)
Kiviniemi, Yrjö Johannes (Hannes)
Mannermaa, Kauko
kalastus
nuottakalastus
verkkokalastus
karhunpyynti
Matti Huru kertoo kalastuksesta ja luontaistaloudesta, jota harjoitettiin Kattajärvellä alkuaan Ruukinpirtin maisemissa, jonne hänen vanhempansa olivat asettuneet asumaan v. 1921. Luttojoki lähivesistöineen oli kalarikasta aluetta aina metsäautotieverkoston rakentamiseen saakka. Kalastusta harjoitettiin verkoilla, nuottaamalla, tuulastamalla ja heittokalastamalla. Saalismäärät olivat runsaita ja kalat suurikokoisia. Kalat säilöttiin suolaamalla pyttyihin ja näin saatiin särvintä talvea varten. Kalajuttujen lomassa Matti Huru intoutuu muistelemaan myös ensimmäistä ja viimeistä karhunmetsästyskokemustaan.
Pautamo, Jarmo
Saksalaisten huoltokeskus Akujärven kankaalla
Akujärvi
huoltorakennukset
jatkosota
toinen maailmansota
saksalaiset
elokuvateatterit
Saksalaiset rakensivat v. 1942 huoltokeskuksen Akujärvelle Petsamon ja Luton rintaman ammus- ja muonahuoltoa varten. Huoltoalue oli huolellisesti suunniteltu ja varustettu ilmatorjuntaa ja mahdollista hyökkäystä varten juoksuhaudoilla ja poteroilla. Alueella sijaisti 40 elementeistä rakennettua parakkia, joissa oli asuinhuoneita, ruokala, elokuvateatteri ja eläinsuojia. Saksalaissotilaiden lisäksi myös paikalliset saivat osallistua elokuvanäytöksiin, joiden sisältö oli pääasiassa sotapropakandaa. Huoltokeskus poltettiin saksalaisten vetäytymisen yhteydessä v. 1944. Sodan jälkeenkin alueella jouduttiin sammuttamaan metsäpaloja, kun maastoon jääneet fosforiammukset syttyivät palamaan. Akujärvellä on vieläkin nähtävissä jäänteitä huoltokeskuksesta.
Saiholompolo
Taimenojansuu
Joutavalahti
Kuivajärvi
Könkäänjärvi
vankileirit
sotavangit
Nangujärven ympäristössä toimi kolme vankileiriä, joihin oli sijoitettu toistasataa sotavankia ja kuusikymmentä muulia. Vangit työskentelivät metsätöissä ja puutavaran kuljettajina muulikolonnoissa. Osa vangeista menehtyi leirioloissa ja heidät haudattiin Nangujärven maastoon. Haudalle on pystytetty muistomerkki, josta käy ilmi kuolleiden lukumäärä.
Kolmoskoski
Huru, Eino
Hieta-Antti
Huru, Niilo
Lehmuslehti
metsästys
susi
Saksalaiset tavoittivat v. 1943 hukkaparin Nangujärvellä. He saivat kaadetuksi naarassuden, mutta uros pääsi karkuun. Tästä ovelasta, noitasudeksi kutsutusta eläimestä tuli Ivalon paliskunnalle varsinainen riesa, sillä se tappoi kymmeniä poroja. Sutta jahdattiin pyssyillä ja myrkyillä vuosikausia, kunnes vuonna 1952 hukan tie päättyi Matin virittämiin rautoihin Kolmoskoskella. Raudatkaan eivät pidättäneet sutta, mutta matkanteko hidastui ja lopulta sen kohtaloksi tuli ampuminen. Lääkäri Lehmuslehti kiinnostui suden tarinasta ja halusi ostaa nahan ja pääkallon itselleen. Kauppahinta oli peräti 15 000 markkaa, mutta ostaja maksoi mukisematta pyydetyn hinnan ja molemmat osapuolet olivat tyytyväisiä.
Suomujoen puujumalat ja Utjanan helmireppu
Utjanan koski
Suomujoki
Suonikylä
Utjana
Peltonen, Eelis
helmenpyynti
Eelis Peltonen oli tunnettu ketun ja ahman pyytäjä, mutta hän harrasti myös helmenpyyntiä Suomujoella vuosina 1910-1955. Suomujoki oli ollut venäläisten helmenpyytäjien pyyntipaikka vuosina 1840-1890, jolloin saaliit olivat olleet hyviä. Kiitokseksi hyvistä saaliista Suomujoen varteen oli pystytetty puujumalia, jotka nyttemmin ovat maatuneet. Tarinan mukaan Utjanan koski oli saanut nimensä Utjana -nimisestä miehestä, joka häipyi hänelle säilytykseen uskotun helmirepun kanssa tiehensä sillä välin, kun toiset kiskoivat venettä kosken ohi.
Helmenkalastus ajoittui lämpimän veden aikaan
simpukat
Helmenkalastus alkoi yleensä juhannuksen jälkeen vesien lämmettyä ja sitä jatkui läpi kesän syksyyn saakka. Mikäli helmiä ei löytynyt, pyynti vaihtui kalastukseen. Simpukoita etsittiin kahlaamalla matalassa vedessä ja sukeltamalla syvemmässä kohtaa. Käsitys siitä, että olisi ollut mahdollista irrottaa helmi tuhoamatta simpukkaa, ei kertojan mukaan ainakaan suuremmassa määrin pidä paikkaansa.
Helmenpyytäjät Huhti-Heikki ja Arvid Wegelius
Ala-Lutto
Leukakoski
Huhti, Heikki (Huhti-Heikki)
Wegelius, Arvid
Kataja-Pekka
1890-1940 - luku
Huhti-Heikki ja Arvid Wegelius olivat muualta Lappiin tulleita maailmanmiehiä, joista tuli helmenpyynnin elinkautisia vuosina 1890 - 1940.
Tanskanen, Mauri
kauppa
helmet
välitys
Helmi puhdistettiin ja se esiteltiin silkkialustalla ostajalle. Välittäjät tienasivat usein eniten helmikaupassa. Kertoja sai tosin kerran laadukkaasta helmestä 5000 mk, mikä vastasi kahdensadan poron tokkaa. Ivalon lennättimen johtaja Mauri Tanskanen välitti helmien lisäksi mm. ketun-, oravan- ja kärpännahkoja. Helmen matka maailmanmarkkinoille kiersi Rovaniemen ja Haaparannan kultasepänliikkeiden kautta.
jalokivet
Helmenpyyntiä voi verrata kullankaivuuseen tai lottoamiseen. Siihen innostuu varsinkin jos kohdalle sattuu hyvä ja arvokas helmi. Laadukkaan helmen tunnisti lasinkirkkaudesta, punaisesta tai mustasta väristä. Helmen jaloimmat yksilöt on luokiteltu arvokkaimpien jalokivien joukkoon. Helmi poikkeaa kuitenkin muista jalokivistä olennaisesti orgaanisperäisen syntytapansa vuoksi.
säilytys
Satunnaiset helmenpyytäjät kokeilivet onneaan väliaikaisesti, kun sen sijaan ns. elinkautisilla pyytäjillä onni oli parempi. Hyvän helmen löytämiseen vaadittiin satojen, jopa tuhannenkin raakun avaaminen. Simpukan ulkokuoren lukemisen taito auttoi erottamaan helmellisen ja helmettömän simpukan toisistaan.
Isän mukana syttyi innostus helmenpyyntiin
Huru, Erkki
Kiinnostus helmenpyyntiin heräsi pikkupoikana isän mukana kulkiessa. Raakkupihdit ja muut pyyntikeinot tulivat aikaa myöten tutuiksi pyytäjien kertomuksia kuunnellessa. Kerran sattui kohdalle laadukas huulihelmi ja siitä maksettiinkin 5000 mk. Isä, Erkki Huru, toimi tukkiyhtiöiden työnjohtajana paikkakunnalla. Työn ohessa hän tutustui paikallisiin helmenpyytäjiin ja kiinnostui asiasta sen verran, että helmenpyynnistä kehittyi sivuammatti. Päiväpalkka saattoi hyvintienattuna olla 25 mk, joten helmenpyynnistä saatu tulo oli merkittävä lisä luontaistalouteen.
Helmenpyynnin kukoistuskausi on ollut vuosikymmenten 1850-1930 välillä. Jokihelmisimpukka elää keskimäärin 180 vuotiaaksi, vanhimmat kuitenkin jopa 280 vuotiaaksi asti. Simpukan ikä määritellään kuoren vuosirenkaista. Raakun kuoriaines on lujaa sarveiskalvoa ja se kestää aikaa. Siksi vanhoja raakunkuorikasoja voi vielä havaita entisten helmenpyyntijokien rannoilla.
Raakun leviäminen ja helmen kehittyminen
Helmenpyytäjä kertoo simpukan syntymisestä, simpukkapopulaation leviämisestä ja helmen kehittymisestä. Ylävirassa koirassimpukat laskevat maitinsa alavirrassa olevien naarassimpukoiden hedelmöitettäväksi. Siksi raakkuyhdyskunta saattaa paikoin olla suuri neliömetriä kohti. Raakku leviää loisimalla alkiovaiheessa lohen, taimenen tai purotaimenen kiduksissa. Puhtaan veden kalat kuljettavat alkiot sitten ylävirtaan joskus latvavesiin saakka. Raakunalut kaivautuvat pohjaan ja kasvavat siellä. Helmen kehittyminen simpukan sisällä perustuu vaurioon, jonka simpukka on eläessään saanut. Tämän seurauksena hiekanjyvä joutuu helmiäiskalvolle ja simpukka alkaa kasvattaa jyvästä helmeä.
Muorravaarakkajoki
Suomujoen vesistö on ollut otollinen jokihelmisimpukan kehittymiselle puhtautensa vuoksi. Matti on pyytänyt isänsä kanssa aikanaan nimenomaan Luttojoen ja Suomujoen vesistöissä. Raakkua pyydettiin raakkupihdeillä, jotkut koettivat onneaan haavilla ja raakkunuotalla. Raakkukiikareita valmistettiin vartavasten simpukoita varten. Isä, Erkki Huru, pyysi raakkuja 1918-1955 välisenä aikana ja Matti vuodesta 1936 vuoteen 1955, jolloin jokihelmisimpukka rauhoitettiin 4.maaliskuuta.
Huseby & Co. limit -yhtiön kirje Minna Canthille 25.6.1887.
kirjeet
Huseby & Co.
Minna Canth
Kirjeen allekirjoituksesta ei saa selvää. Kirje kirjoitettu Huseby & Co. Limit. -yhtiön viralliselle kirjepaperille.
Huseby & Co. limit.
Teos on taiteilijakirja. Kollaasitekniikalla toteutettu, itse tehty paperi. Kirjan sivuille kiinnitetty värikkäitä paperinpaloja, sidottu vaaleanpunaisella, punotulla pumpulilangalla. Materiaali: paperi, käsin valmistettu pellavalanka, 2 helmeä lasitetusta valkosavesta. Uniikkikappale.
Hutri, Eila
Pyhäjoki (kunta)
uudisrakentaminen
kirkkorakennukset
Kaleva
artikkelit (julkaisut)
Huusko, Jorma
Pyhäjoen kirjasto
Pappilan Mattilat- Kolkanniemen pappilan viimeiset viljelijät
Hyötyläinen, Seija
Keuruun kaupunginkirjasto
Veikko kertoo : vapaussoturi ja taiteilija, lehtemme kansikuvan tekijä, Veikko Hytönen muistelee
Hytönen, Maija
Vanhaa Saarijärveä : kirjoittaja kuvaa Saarijärveä vuosisadan alussa ja vertaa sitä 1960-luvun maisemaan
Hytönen, Veikko
Hyvämäki, Eetu
Forssan osuusliike.
Tammi kauppa-osakeyhtiö
Forssan osuusleipomo.
Osuusliike Tammi.
Selostus Forssan kuluttajain yhteistoiminnasta ajalla 1889-1949 Tammi kauppa-osakeyhtiö 1889-1922 Forssan osuusleipomo 1903-1919 Forssan osuusliike. 1919-1923 Osuusliike Tammi. 1922-1948 ja Osuusliike Tammen i.l. Johtokunnan kertomus vuodelta 1948
Hyvärinen, Kalle
Hyvönen, Maire
kaupunginvaltuustot
paikallishistoria
huijaus
kiristys
kulissiavioliitto
lainat (luovutettu esine)
naisen asema
Ibsen, Henrik
Kirjastot.fi
Theses on the Body Politic (In the Labyrinth)
Teos on taiteilijakirja. Taiteilijaryhmä Iconoclast (myöh. IC-98): Patrik Söderlund & Visa Suonpää. Painos 200 kpl.
IC-98
Iconoclast
Suonpää, Visa
Söderlund, Patrik
Psykogeografisia harjoituksia : 12 harjoitusta
Kirja on taiteilijakirja. Takakannessa: Iconoclast social toolbox on joukko työkaluja, joilla arkipäivän voi muuttaa loputtomien mahdollisuuksien pelikentäksi. Sarjan ensimmäinen työkalu, psykogeografisia harjoituksia, sisältää mielikuvaharjoituksia, joiden avulla on mahdollista laajentaa normaalin kokemuksen ja tuttujen aistimusten, toisin sanoen arjen luonnollisuuden aluetta. Rinnakkaisteksti englanniksi.
Teos on taiteilijakirja. Taiteilijaryhmä Iconoclast (myöh. IC-98): Patrik Söderlund & Visa Suonpää.
Ida Aalberg-Kivekkään kirje Minna Canthille 31.5.1893.
Sylvi
teatteri
Ida Aalberg-Kivekäs