Karjalaiset halajavat turistimatkoille entisille kotiseuduilleen
karjalaiset
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1988
Äikiä, Reino
Huittisten Karjalaiset vaalivat perinteitä
Huittisten Karjalaiset
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1992
Roine, Risto
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2001
Huittinen
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2005
Maanhankintalain vahvistamisesta 60 vuotta
siirtoväki
maanhankinta
Huittisten seudun reserviläiset taistelupaikoilla Karjalassa
Huittisten Seudun Reserviläiset
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2006
Inkinen, Yrjö
Iijärvi
Aikio, Uula
Aikio, Juhani
poronhoito
asutustoiminta
Heikki Aikio oli Iijärven viimeinen vakituinen asukas. Nyt paikka on jäänyt kesäasujien käyttöön. Iijärveltä on löytynyt nelijalkaisia aittoja, joiden arvellaan olleen aiemmin järven rannalla asuneiden norjalaisten perua. Isänisä Juhani Aikio muutti Pyhäjärveltä Iijärvelle 1880-luvulla. Heikin isä, Uula Aikio, on hänen poikiaan. Uula Aikion perheessä oli kymmenen lasta, joista kolme vanhimmasta päästä olevaa poikaa jäi asumaan Iijärvelle. Elanto saatiin poronhoidosta, metsästyksestä ja karjanpidosta. Kotona viljeltiin myös perunaa. Tie Iijävelle rakennettiin vuonna 1972.
Aikio, Heikki
Heinonen, Eeva
Aikio, Sammeli Aleksanteri (Laulu-Sammeli)
Mansikka-Aho, Vilho
Kesäkausi Jäämeren ja Vienanmeren rannoilla. Matkamuistelma
kirjat
matkakertomukset
Julias Ailion teos "Kesäkausi Jäämeren ja Vienanmeren rannoilla - Matkamuistelma" hankittiin Savijoen Lainakirjaston kokoelmiin vuonna 1901. Kirjastossa tallella olevan luettelon mukaan sen hinta oli tuolloin 1 markka ja 35 penniä. "Kesäkausi Jäämeren ja Vienanmeren rannoilla" on Savijoen piirikirjaston kirja nro 33. Kustannusosakeyhtiö Otavan kustantama kirja on painettu vuonna 1899 Kuopiossa O.W. Backman´in kirjapainossa. Kirja kuuluu nykyään Pukkilan kunnankirjaston kokoelmiin ja sen voi lukea oheisesta linkistä (klikkaa kirjan kansikuvaa). Julius Edvard Ailio (1872-1933) oli arkeologi ja poliitikko. Hän työskenteli muun muassa Muinaistieteellisen toimikunnan esihistoriallisen osaston johtajana (1920-1933), Helsingin yliopiston arkeologian dosenttina (1910-1926) ja Suomen ja Pohjoismaiden arkeologian vt. professorina (1921) sekä vt. valtionarkeologina (1926, 1929). Sosialidemokraattien edustakuntaryhmään kuulunut Ailio toimi kansanedustajana (1919–1921 ja 1924–1933) ja oli opetusministerinä Tannerin hallituksesssa (1926-1927).
Ailio, Julius
Pukkilan kunnankirjasto
Hämeenlinnan kaupungin historia : I osa : Hämeen linnan esi- ja rakennushistoria
Hämeen linna
Loppilaissyntyinen muinaistutkija Julius Ailio (1872–1933) pääsi vuonna 1892 ylioppilaaksi Hämeenlinnan lyseosta. Hämeenlinnan kaupungin historian ensimmäisen osan ilmestyessä hän oli jo ansioitunut muinaistutkija ja kulttuuripoliitikko. Ailio oli julkaissut Hämeen linnaa käsittelevän tutkimuksen Hämeen linna, sen vaiheet ja rakennukset vuonna 1901, joten Hämeenlinnan kaupunginvaltuusto pyysi häntä kirjoittamaan kaupungin historian ensimmäiseksi osaksi Hämeen linnan rakennushistoriaa käsittelevän teoksen. Historiasarjan toisen osan oli tarkoitus keskittyä linnan talous- ja hallintohistoriaan. Ailion teos käsittelee linnan rakennushistorian ohella myös Hämeen ja hämäläisten esihistoriaa sekä niin novgorodilaisten kuin ruotsalaistenkin valloitus- ja ristiretkiä Hämeeseen. Suunnitellulle toiselle osalle ei koskaan löytynyt kirjoittajaa, joten linnan talous- ja hallintohistoria jäi myöhempien tutkijoiden selvitettäväksi, ja Hämeenlinnan historian toisena osana ilmestyi K. O. Lindeqvistin kirjoittama Kaupungin historia Ruotsin vallan aikana.
Julkaistu kirjana: Hämeenlinna : Hämeenlinnan kaupunki, 1917.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Novgorodilaisten retki Hämeeseen v. 1311
sotaretket
varhaiskeskiaika
linnoitukset
linnat
linnavuoret
Hakoisten linna
1300-luku
Janakkala
Häme
Novgorod
Ruotsi
Historiantutkija Julius Ailio (1872–1933) käsittelee artikkelissaan Hämeen ja Novgorodin suhteita 1000-luvun alkupuolella. Ailio keskittyy erityisesti novgorodilaisten vuonna 1311 Hämeeseen tekemään hävitys- ja ryöstöretkeen. Häme oli tuohon aikaan jo joutunut Ruotsin vaikutuspiiriin, joten retki oli myös Ruotsia vastaan tähdätty isku. Novgorodilaisen kronikan antamien tietojen pohjalta Ailio päättelee retken tapahtuneen kevättalvella vuonna 1311. Kronikan mukaan novgorodilaiset hävittivät Vanain linnan esilinnan ja piirittivät päälinnaa kolme vuorokautta. Ailion mukaan kronikan Vanain linna tarkoittaa Janakkalan Hakoisten linnaa.
Julkaistu aikakausjulkaisussa: Historiallinen aikakauskirja 1915.
Hämeen linna, sen vaiheet ja sen rakennukset
arkkitehtuuri
rakennukset
rakennushistoria
Hämeenlinna
Loppilaissyntyinen muinaistutkija Julius Ailio (1872–1933) tuli 1892 ylioppilaaksi Hämeenlinnan lyseosta. Hän oli varhaisimpia Hämeen linnan tutkijoita ja julkaisi tämän ensimmäisen linnatutkimuksensa Hämäläisen osakunnan Kaikuja Hämeestä -albumissa vuonna 1901. Saksankielinen versio Die Burg Tavastehus, ihre Entwickelung und ihr Alter ilmestyi samana vuonna Suomen muinaismuistoyhdistyksen aikakauskirjassa. Teoksessaan Ailio selvittelee varhaisimpia mainintoja linnasta sekä linnan rakennushistoriaa ja päätyy esittämään, että linna on rakennettu viimeistään 1200-luvun puolivälin paikkeilla. Nykykäsityksen mukaan linna on perustettu 1200-luvun lopulla. HUOM! Teoksen liitteet on digitoitu Hämeenlinnan kaupungin historian ensimmäisestä osasta, minkä vuoksi digitoidun liitteen numero vastaa kaupunkihistorian liitteiden numerointia. Esim. tämän teoksen liite 1 on kaupunkihistoriassa liitteenä 2 jne.
Julkaistu kirjana: Helsinki : Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1901. Eripainos Hämäläisen osakunnan albumista Kaikuja Hämeestä VI.
Toipilaskevät : a masterpiece of pure Finnish drawing
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Sisältää piirroksia, joiden mallina on ollut Outi Heiskanen.
Airas, Mirja
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Kirje Kuopiosta. (Dagbladi-puolueen ohjelma. Kuopion Sanomat.)
Nimimerkki Airut on tunnetusti Minna Canthin.
Airut
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Nimimerkki Airut on tunnetusti Minna Canthin. Sisällys: Otteita Meurmanin kirjoituksesta Dagbladi-puoluetta vastaan.
Nimimerkki Airut on tunnetusti Minna Canthin. Sisällys: Koulu-ylihallituksen lausunto. Kuopion tyttökoulusta. Luistinrata ja luistinradan liput. Kuopion Sanomain erehdys.
Aittoniemi, Sakari
Keuruun kaupunginkirjasto
Päättivät kuntalaiset lainamakasiininsa punata
Latvala, Eino
kansansoittajat
muistelmat
Raittiuden Ystävät -seuran kirje Minna Canthille 11.10.1886.
raittius
kirjeet
Raittiuden Ystävät
Minna Canth
Aksel August Granfelt
Kirje on kirjoitettu Raittiuden Ystävät -seuran viralliselle kirjepaperille. Kirjeen on allekirjoittanut seuran puolesta A. A. Granfelt.
Naajoki
Haapakoski
Keväjärvi
Sievi
Anttila, Alpe
Kyrö, Hermanni
Kukkala, Brynolf (Ryyne)
Katajamaa
Akujärvi
Hanhivaara
Marttila
myllyt
vesimyllyt
ohran viljely
osuuskunnat
"Inarin vilja oli paljon valkiampi kuin Keski-Suomen vehnä", muistelee Aarne Akujärvi Ylivieskan isäntien todenneen, kun he näkivät inarilaisten evakkotaipaleelle mukanaan tuomat ohrajauhot. Ohra jauhettiin akujärveläisten talollisten omistamassa vesimyllyssä, joka rakennettiin 1920-luvun alussa, ja jonka saksalaiset polttivat v. 1944. Myllynkivet olivat terävät ja lähes metrin halkasijaltaan. Mylly toimi osuuskuntaperiaatteella.
Akujärvi, Aarne Mikael
Vaattovaara, Merja
Fake star : a book about an exhibit in a National Pavilion in the Paris World Exposition 1900
Teos on taiteilijakirja. Painos 500 kappaletta.
Al-Nawas, Ahmed
Henriksson, Minna
Kagovere, Ott
tiet
Varsinais-Suomi
Raisio
1950-luku
Ruotsi-Suomessa 1600-luvulla käyttöön otettu Suuri Postitie Turusta Ahvenanmaan kautta Tukholmaan kulki myös Raision kautta. Postitien historiallista maisemaa saattaa vielä aistia Jertantiellä, Kuloisissa. Kuva on 1950-luvun lopulta.
Alanen, Jorma
kerrostalot
Raision keskustan vanhimmat kerrostalot ovat vuonna 1955 valmistunut kunnantalon asuntola (nyk. Villiviini) ja vuonna 1958 valmistunut Säästöpankintalon asuntosiipi. Kummankin rakennuksen suunnitteli arkkitehti Lauri Sipilä, jonka suunnittelema on myös vuonna 1954 valmistunut Raision vanha kunnantalo (nyk. Harkko).
Raision kirjasto
kirkot
kirkkorakennukset
Raision keskiaikainen Pyhän Martin harmaakivikirkko ennen vuosien 1968-69 restaurointia. Kuva on 1950-luvun jälkipuolelta.
Somerolaisia pitäjänkuvauksia 1700-luvulta
Somero
1700-luku
paikallishistoriat
S. 3-27: Gustav Adolph Bökmanin Someron pitäjän kuvaus / Timo Alanen. S. 28-57: Eric Boreniuksen Someron ja Somerniemen kuvaukset vuodelta 1753 / Jussi Härme Eripainos Lounais-Hämeen kotiseutu- ja museoyhdistyksen vuosikirjasta 55
Alanen, Timo
Forssa : Lounais-Hämeen kotiseutu- ja museoyhdistys 1986
Härme, Jussi
Lahdenkylän eilispäivää : 500-vuotisjulkaisu
kartanot
Lahden kartano
kuvateokset
Kurinseudun marttayhdistys
paikallishistoriat : Mäntsälä
pidot : Keisarin Kalaasit
artikkelit (julkaisut)
historia : Autonomian aika : 1809
Mäntsälä-lehdessä 30.3.1993 julkaistu artikkeli Keisarin Kalaaseista.
Alanko, Reijo
Mäntsälän kunnankirjasto
Derjabin, Juri
Möllersvärd, Ulla, fikt.
Seuri, Juulia
Mäntsälä-lehdessä 5.2.1993 julkaistu artikkeli Keisarin Kalaaseista
Mäntsälä : historia : valokuvat
paikallishistoria : Mäntsälä : 1900-luku
Alanko, Tarja toim.
Raitanen, Heikki toim.
Kanerva, Sari toim.
Alapiha, Elsa
Alapiha, Veikko
Saran sisaret : naiskirjallisuuden perinnettä Suomessa 1800-luvulta 1900-luvun alkuun
kirjailijat
kirjallisuus
naiset
nuortenkirjallisuus
lastenkirjallisuus
1800-luku
Asp, Isa
Bergh, Mimmi
Kraftman, Maria
Lagus, Aina
Liinamaa-Pärssinen, Hilja
Pietilä, Fredrika
Wacklin, Sara
Mendelin, Irene
Saran sisaret esittelee suomalaisia vähän tunnettuja naiskirjailijoita, joiden teoksia julkaistiin 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa. Esiteltävät kirjailijat ovat romantikkoja, uskonnollisia kirjailijoita, työväenliikkeen naiskirjailijoita sekä lasten- ja nuortenkirjailijoita. Dokumentti on koostettu Oulun kaupunginkirjaston verkkoaineistosta Saran sisaret, joka julkaistiin vuonna 2000.
Alarto, Anne
Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto
Kyrki, Irma
Saraste, Maija
Meku-Jussi paarmuskana ja muita tarinoita entisajan ihmisistä ja tapahtumista
henkilöhistoria
originellit
merkkihenkilöt
Pyhäjoki (kunta)
Vihanti
Liminkakylä
1800-luvulla Pyhäjoen ja Vihannin rajametsissä eli Meku-Jussi, joka näki näkyjä ja jolla oli outoja taitoja. Leena Alatalo kertoo Mekun lisäksi myös monista muista menneen ajan Liminkakylällä, Pyhäjoen kirkonkylällä sekä Vihannissa vaikuttaneista persoonallisuuksista.
Alatalo, Leena
Pyhäjoen kirjasto
Teos on taiteilijakirja. Opus 75. Haitarikirjamuotoinen valokuvateos. Signeerattu ja numeroitu kappale (16/40).
Albrecht, Kristoffer
Teos on taiteilijakirja ja ulkoasultaan haitarikirja. Kuvituksena roomalaisia skoottereita ja mopoja, pigmenttimustesuihkuvedostettu. Numeroitu painos (30/50).
Teos on taiteilijakirja ja ulkoasultaan haitarikirja. Teoksessa kuusi offsetpainettua valokuvaa Percén kalastajakylästä, Kanadan Quebeckistä. Tekstinä vanha valaanpyytäjien laulu. Signeerattu ja numeroitu kappale (53/140).
Teos on taiteilijakirja ja portfolio. Mustavalkoisia valokuvia kansion sisällä. Rabbe Enckellin runo "Ständigt går hårda bud genom själen...", suom. Tuomas Anhava. Painos 110 numeroitua kappaletta (105/110).
Teos on taiteilijakirja. Teos on ulkoasultaan haitarikirja, jossa mustavalkoisia kuvia, runoja ja kurkistusaukkoja. Signeerattu ja numeroitu kpl (51/200).
Sammallahti, Pentti
Teos on taiteilijakirja. Sisältää neljä offsetpainettua valokuvaa (irtolehtiä) ja Rabbe Enckellin runon ruotsiksi ja suomeksi. Teos on taiteilijan ensimmäinen kuvateos. Signeerattu ja numeroitu kappale (8/50).
Teos on taiteilijakirja. Offsetpainettu kirja, jossa 14 valokuvaa matkustajista Montrealin busseissa ja metrossa.
Byggnads-ordningar för städerne Tawastehus och Ekenäs
rakennusjärjestys
Vuoden 1823 rakennusjärjestyksessä Hämeenlinnan ja Tammisaaren kaupungeille määrättiin mm. järjestämään ulommissa kaupunginosissa tontteja köyhempiä asukkaita varten, kun taas keskustan tontit varattiin varakkaammille kaupunkilaisille, jotka saattoivat rakentaa suurempia taloja. Rakennusjärjestyksessä annettiin myös ohjeita mm. katujen ja kujien leveydestä ja tulipalojen ehkäisemisestä sijoittamalla seppien ja värjärien pajat syrjemmälle kaupungin keskustasta. Rakennusjärjestysehdotus oli lähetetty päätettäväksi jo vuonna 1815, mutta sille saatiin senaatin vahvistus vasta vuonna 1823.
Aleksanteri I
A. Järvenpään kirje Minna Canthille 8.5.1889.
julkaisutoiminta
työväenliike
Aleksanteri Järvenpää
A. Järvenpään kirje Minna Canthille 8.6.1889.
Koivikosta Mannilan männikköön : Irene Mendelin koki Suomen historian murroskaudet
Alenius, Kaisa
Alexander Sandströmin kirje Minna Canthille 31.1.1890.
lehdistö
Amerikan Suometar
Alexander Sandström
Kirje on kirjoitettu Amerikan Suometar -sanomalehden toimistopaperille.
Märkvärdiga händelser ur Vittorio Alfieris lefnad.
memoarer
Af honom sjelf antecknade. Vittorio Alfieri ; öfversättning C. D. J:r. Niteeseen yhteensidottu osat 1-2. Kirja kuuluu Vaasan Lukukirjaston kokoelmaan. Kirjassa on köynnös-exlibris, jossa ei numeroa. Säilytys Vaasan kaupunginkirjastossa kirjastomuseon tiloissa.
Alfieri, Vittorio
Uppsala : Översättarens förlag (hos Palmblad & C.)
Kääntäjä: Carl Dybeck
swe
Alfr. Laineen kirje Minna Canthille 5.2.1890.
Alfr. Laine