Hämeenlinna. Aulangon vuorelta
subject: puistot
subject: metsät
subject: järvet
subject: Aulangonjärvi
subject: Aulangonvuori
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Hämeen läänin kuvernööri Otto Carl Rehbinder rakennutti 1850-luvulla ajotien Sairiosta Aulangonniemeen. Niemen raivaamista puistoalueeksi aloiteltiin jo Rehbinderin aikana. Työ jäi kuitenkin Rehbinderiltä kesken, kun hän erosi virastaan vuonna 1863. Puistotyöt jatkuivat eversti Standertskjöldin tultua Karlbergin ja Aulangon omistajaksi 1880-luvulla. Aulangonjärven rantapuistoon tehtiin polkuja, jotka kiersivät keskellä olevaa pientä hiekkakenttää. Polkujen välissä oli istutuksia ja nurmikenttiä ja varsinkin rannan puolella harvaa puustoa. Postikortti on kuvattu vuosisadan vaihteen tienoilla, jolloin portaita Aulangonvuorelta alas puistoon ei vielä ollut rakennettu. Näkötorni, rinteen kiviportaat ja Karhuluola valmistuivat vuonna 1907.
source: Julkaistu painettuna: Helsingfors : Axel Fröbergs förlag (Ljustryck G. Arvidson).
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Hämeenlinna. Kirjasto.
subject: kirjastot
subject: kirjastorakennukset
subject: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
subject: Pikkutori
subject: Puntilan talo
subject: Hämeenlinna
subject: 1930-luku
description: Pikkutorille vuonna 1900 rakennetusta ortodoksisesta sotilaskirkosta muovailtiin kirjastotalo 1920-luvun alkupuolella, minkä jälkeen rakennus ympäristöineen säilyikin lähes muuttumattomana vuosikymmeniä. Kirjasto muutti pois kuvan rakennuksesta, kun uusi kirjastotalo valmistui Lukiokadun alkupäähän vuonna 1983. Etualalla näkyy mukulakivin kivettyä Pikkukatua, joka edelleenkin kulkee poikittain vanhan kirjastotalon etupuolitse. Taustalla puiden takana näkyvän empirerakennuksen rakennutti vuonna 1832 lääninmaanmittari Herman Otto Gylling. Rakennuksessa toimi vuosina 1911–1923 Felix Skogsterin perustama Paitatehdas Tilhi oy. Skogster rakennutti tehdasta varten Hallituskadun varrelle vanhan empiretalon jatkoksi kaksikerroksisen kivitalon, jonka suunnitteli Armas Rankka. Seuraava omistaja oli tehtailija Lauri Alanko, jonka aikana sekä vanha että uusi rakennus muutettiin asuinkäyttöön. Nämä muutokset suunnitteli paikallinen rakennusmestari K. B. Koskinen, joka vaihdatti myös empirerakennuksen alkuperäiset kuusiruutuiset ikkunat neliruutuisiksi. Vuonna 1944 kiinteistön omistajaksi tuli vaihtokaupalla Johan Fredrik Puntila. Vaikka Puntilan suku luopui talosta jo vuonna 1988, rakennus tunnetaan edelleenkin kaupungissa Puntilan talona.
source: Hämeenlinna : Suomalainen kirjakauppa Oy.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinnalaisnaisia noin vuonna 1900
subject: valokuvat
subject: naiset
subject: talvi
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Nuoret hämeenlinnalaisnaiset on kuvattu talvisessa maisemassa viime vuosiadan alussa. Edessä vasemmalla rouva Aino Suolahti ja oikealla neiti Hilma Aakkula. Muita henkilöitä ei ole tunnistettu.
format: Kuva/JPEG

Hämeenlinnan alakansakouluseminaari
subject: koulut
subject: oppilaitokset
subject: koulurakennukset
subject: opettajankoulutuslaitokset
subject: Hämeenlinnan alakansakouluseminaari
subject: Hämeenlinnan seminaari
subject: Hämeenlinna
subject: Kauriala
subject: 1930-luku
description: Hämeenlinnan alakansakouluseminaarin koulutalo valmistui kaupungin lahjoittamalle tontille Kaurialaan Erottajakadun ja nykyisen Seminaarinkadun kulmaan vuonna 1930. Arkkitehtuuriltaan rakennus edustaa 1920-luvun klassismia, ja sen suunnittelivat Yleisten rakennusten ylihallituksessa arkkitehdit Y. Sadeniemi, Hj. Åberg ja E. Schroderus. Myöhemmin seminaarirakennus sai viereensä useita lisärakennuksia ja toimi 2010-luvulle asti Tampereen yliopiston alaisena opettajankoulutuslaitoksena. Nykyään näissä tiloissa toimii kaupungin alakoulu, Seminaarin koulu.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinnan eläinsuojelusseura 1875–1900 : kertomus 25:ttä vuosikokousta varten 28 p. huhtikuuta 1900
subject: järjestöt
subject: eläinsuojelu
subject: historia
subject: eläinsuojeluyhdistykset
subject: Hämeenlinna
subject: toimintakertomukset
subject: 1800-luku
description: Vuonna 1875 perustettu Hämeenlinnan eläininsuojelusseura on yksi kaupungin vanhimmista yhdistyksistä. Lyseon maantieteen ja luonnonhistorian lehtori A. Th. Böök (1858–1943) toimi vuosisadan vaihteessa eläinsuojelusseuran sihteerinä ja myöhemmin pitkäaikaisena puheenjohtajana. Hän laati seuran toiminnasta kaikkiaan viisi kertomusta, jotka yhdessä kattavat vuodet 1875–1925. Seuran ensimmäisen neljännesvuosisadan tärkeimpiä tavoitteita oli hevosten kohtelun parantaminen etenkin markkina-aikaan. Eläinsuojelun asiaa edistettiin myös tekemallä ahkeraa valistustyötä.
creator: Böök, A. Th.
source: Julkaistu kirjana: Hämeenlinnassa : Hämeenlinnan eläininsuojelusseura (Osakeyhtiö Hämäläisen kirjapainossa), 1900. http://urn.fi/URN:NBN:fi-fd2012-pp00000034
publisher: Kansalliskirjasto
format: Teksti/PDF
language: fi
language: sv

Hämeenlinnan eläinsuojelusseura 1900–1905 : kertomus 30:vuosikokousta varten 30 p. huhtikuuta 1905
subject: järjestöt
subject: eläinsuojelu
subject: historia
subject: eläinsuojeluyhdistykset
subject: toimintakertomukset
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Hämeenlinnan vuonna 1875 perustettu eläinsuojelusseura oli julkaissut 25-vuotiskertomuksensa vuonna 1900. Tämän jatkoksi seuran puheenjohtaja ja sihteeri A. Th. Böök kirjoitti vuonna 1905 seuran 30. vuosikokousta varten kertomuksen kokousta edeltävältä viisivuotiskaudelta. Seura jatkoi edelleen toimintaansa yleisön valistamiseksi ja eläinten paremman kohtelun edistämiseksi. Tällä kaudella ryhdyttiin myös järjestämään myöhemmin perinteeksi muodostunutta lasten Sylvia-juhlaa Kaupunginpuistossa. Juhlan ohjelmaan sisältyi "esitelmiä, soittoa, laulua, virvokkeiden ja kirjallisuuden jakamista kuin myöskin erilaisten pesimispönttöjen näyttäminen".
creator: Böök, A. Th.
source: Julkaistu kirjana: Hämeenlinna : Hämeenlinnan eläinsuojelusseura (Hämeenlinnan uusi kirjapaino), 1905. http://urn.fi/URN:NBN:fi-fd2012-pp00000310
publisher: Kansalliskirjasto
format: Teksti/PDF
language: fi

Hämeenlinnan eläinsuojelusseura 1905–1910 : kertomus 35-vuosikokousta varten 28 päivä huhtikuuta 1910
subject: järjestöt
subject: eläinsuojelu
subject: historia
subject: eläinsuojeluyhdistykset
subject: Hämeenlinna
subject: toimintakertomukset
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Vuonna 1910 eläinsuojelusseuran puheenjohtajana toimi edelleen A. Th. Böök, joka kirjoitti jälleen kertomuksen edeltävältä viisivuotiskaudelta seuran 35. vuosikokousta varten. Seuran sihteeriksi oli vaihtunut kauppias K. F. Björkbom. Kertomuksen mukaan valistustoiminta jatkui edelleen ja tuotti tulosta. Lisäksi seura oli mm. ryhtynyt palkitsemaan erityisillä kunniakirjoilla sellaisia eläinten hoitajia, jotka olivat "vähintään viisi vuotta samassa paikassa erityisellä hellyydellä tehtäviään suorittaneet". Sylvia-juhla oli kuluneella viisivuotiskaudella voitu järjestää vain kerran, koska toukokuut olivat olleet hyvin kylmiä.
creator: Böök, A. Th.
source: Julkaistu kirjana: Hämeenlinna : Hämeenlinnan eläinsuojelusseura (Suomalainen kirjapaino osakeyhtiö), 1910. http://urn.fi/URN:NBN:fi-fd2012-pp00000211
publisher: Kansalliskirjasto
format: Teksti/PDF
language: fi

Hämeenlinnan eläinsuojelusseura 1915–1925 : kertomus seuran toiminnasta v. 1915–1925
subject: järjestöt
subject: eläinsuojelu
subject: historia
subject: eläinsuojeluyhdistykset
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku
subject: toimintakertomukset
description: Hämeenlinnan eläinsuojelusseura vietti 50-vuotisjuhliaan vuonna 1925 puheenjohtajanaan edelleen A. Th. Böök. Säännöllinen historiikkien julkaisu päättyi tähän vuoteen, mutta seuran toiminta jatkui katkoksitta talvisotaan asti. Vuonna 1966 vanhan seuran työn jatkajaksi perustettiin Hämeenlinnan seudun eläinsuojeluyhdistys asessori Harald Toivolan aloitteesta.
creator: Böök, A. Th
source: Julkaistu kirjana: Hämeenlinna : Hämeenlinnan eläinsuojelusseura (Arvi A. Karisto Oy:n kirjapaino), 1925.
publisher: Kansalliskirjasto
format: Teksti/PDF
language: fi

Hämeenlinnan eläinsuojelusseura v. 1910-1915 : kertomus 40-vuosikokousta varten 27 p. huhtik. 1915
subject: historiikit
subject: eläinsuojelu
subject: Hämeenlinna
subject: järjestöhistoriikit
subject: yhdistykset
description: Lehtori A. Th. Böök, Hämeenlinnan eläinsuojelusseuran puheenjohtaja, kirjoitti jälleen viisivuotiskatsauksen seuran toimintaan vuonna 1915, jolloin tämä Hämeenlinnan vanhimpiin kuuluva yhdistys vietti 40-vuotisjuhlaansa. Seuran säännöt oli uudistettu vuonna 1914. Tärkein muutos säännöissä oli, että seura saattoi perustaa "haaraosastoja" maaseudulle. Ensimmäinen maaseutuosasto perustettiin naapurikuntaan Hattulaan. Eläinsuojelusseuran järjestämä toukokuinen Sylvia-juhla Kaupunginpuistossa oli kuluneella kaudella kasvattanut suosiotaan, ja juhlaan osallistui vuosittain yli tuhat koululaista Hämeenlinnan kansakouluista ja myös ympäristön maalaiskansakouluista.
creator: Böök, A. Th.
source: Julkaistu kirjana: Hämeenlinna : Hämeenlinnan eläinsuojelusseura, 1915.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Teksti/PDF
language: fi

Hämeenlinnan eteläranta
subject: rannat
subject: Vanajavesi
subject: rakennukset
subject: Palokunnankatu
subject: Wetterhoff
subject: Hämeenlinnan kirkko
subject: Hämeenlinna
subject: 1920-luku
subject: talvi
description: Vanajaveden jäältä otetussa postikorttikuvassa näkyy Hämeenlinnan keskustan etelärannan rakennuksia 1920-luvun loppupuolelta. Vasemmalla on Wetterhoffin työkoulun itäpääty, joka oli vuosikymmenen alkupuolella korotettu kolmikerroksiseksi. Koulun sisäpihalle rakennettiin vuonna 1927 värjäämö, jonka nurkka on kuvassa aivan lähellä silloista rantaviivaa. Palokunnankadun pohjoispuolella on räätäli Ståhlbergin talo, jonka erikoisuus oli keskellä rakennusta oleva kulkuaukko sisäpihan puolelle. Ståhlbegin talon yläpuolella mäenrinteessä on Raatihuoneenkadun taloja ja niiden takana kohoaa kirkon torni. Vuonna 1930 valmistunut suojeluskuntatalo Hämeen Suoja ei vielä ole rakenteilla tässä kuvassa.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Hämeenlinnan etelärantaa talvella
subject: rannat
subject: kaupunkikeskustat
subject: rakennukset
subject: kirkot
subject: torit
subject: talvi
subject: Hämeenlinna
subject: 1910-luku
description: Luminen Hämeenlinna on kuvattu etelän suunnasta Vanajaveden jäältä luultavasti joskus 1910-luvulla. Wetterhoffin työkoulu on kuvassa vielä kokonaan kaksikerroksinen ennen 1920-luvulla tehtyjä korotuksia. Palokunnantalon edustalla aukeaa Rantatori. Wetterhoffin itäpuolella Palokunnankadun varrella näkyy ns. Ståhlbergin talo ja aivan kuvan oikeassa reunassa Hämeenlinnan kirkko.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Hämeenlinnan Höyrysaha
subject: tehtaat
subject: teollisuus
subject: sahalaitokset
subject: Hämeenlinnan höyrysaha
subject: Hämeenlinna
subject: Varikonniemi
subject: Hätilä
subject: 1910-luku
description: Hämeenlinnan höyrysaha aloitti toimintansa Vanajaveden itärannalla vuonna 1873 paikalla, joka nykyään tunnetaan Varikonniemenä. Vanhempia nimityksiä tälle Hämeen linnaa vastapäätä sijaitsevalle alueelle ovat mm. Hätilänniemi, Linnanniemi ja Sahanniemi. Höyrysaha siirtyi 1890-luvulla August Eklöfin haltuun. Sahalla oli Eklöfin aikana parhaimmillaan yli kaksisataa työntekijää, joista osa asui läheisen Sahanmäen asuinkasarmeissa. Sahanmäen rakennuksia näkyy metsänreunassa kuvan taustalla.
source: Julkaistu painettuna: Suomalainen Kirjakauppa O.-Y.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinnan kansakoulut. Kertomus lukuvuosista 1885-1892.
subject: koulut
subject: kansakoulu
subject: Hämeenlinna
subject: 1880-luku
subject: 1890-luku
subject: toimintakertomukset
description: Hämeenlinnan kansakoulujen toisen seitsenvuotiskauden toimintakertomus ilmestyi kevätlukukauden 1892 päätteeksi. Suuri muutos kuluneella kaudella oli yhden luokan lisääminen alakoulun puolelle, minkä jälkeen sekä ala- että yläkoulu olivat kolmivuotisia. Koko kansakoulun läpikäyneet saivat siis jatkossa kuusi vuotta opetusta. Vuonna 1892 oli myös aloitettu iltakoulu, jossa opetettiin sisälukua, kauno- ja oikeinkirjoitusta, uskontoa ja luvunlaskua nuorille, jotka eivät enää olleet kansakouluikäisiä, mutta olivat jääneet näitä taitoja vaille. Opettajien hyyryraha oli lopetettu ja korotettu sen sijaan palkkoja, niin että miesopettajan alkupalkka oli jakson lopussa 1200 markkaa ja naisopettajan 900 markkaa. Uudet kansakoulurakennukset olivat valmistuneet jo edellisen seitsenvuotisjakson aikana Saaristenkadun varrelle. Kansakoulun alaisuudessa ja yhteydessä toimi vuoteen 1905 asti myös kansankirjasto. Kirjasto ja lukusali sijaitsivat Birger Jaarlin kadun ja Saaristenkadun kulman koulurakennuksessa vuoteen 1898 asti.
creator: Favén, A. E.
source: Julkaistu kirjana: Hämeenlinna : Hämeenlinnan Uusi Kirjapaino, 1892.
format: Teksti/PDF
language: fi

Hämeenlinnan kansakoulut. Kertomus lukuvuosista 1892-1902
subject: koulut
subject: kansakoulu
subject: Hämeenlinna
subject: 1890-luku
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Hämeenlinnan kansakoulujen kolmas toimintakertomus käsittelee kaupungin kansakoululaitoksen tilaa kymmenvuotisjaksolla 1892-1902. Hämeenlinnan kansakoulujen tarkastaja, lyseon lehtori A. E. Favén kuvaa kulunutta jaksoa verrattain onnelliseksi. Opettajien pysyvyys oli ollut hyvä ja uusia rinnakkaisluokkia oli perustettu. Koulutyö jatkui edelleen Saaristenkadun koulurakennuksissa, mutta uusien luokkien perustaminen aiheutti tilaongelman. Pitkällisten pohdintojen jälkeen päädyttiin vuokraamaan Gaddin talosta lisää luokkatiloja vuodesta 1894 lähtien. Lisätilaa saatiin myös, kun kansankirjaston toiminta siirtyi vuonna 1898 kansakoulutalosta palokunnantaloon.
creator: Favén, A. E.
source: Julkaistu kirjana: Hämeenlinna : Hämeenlinnan Uusi Kirjapaino, 1902
publisher: Hämeenlinnan kaupunki.
format: Teksti/PDF
language: fi

Hämeenlinnan käsityöläiset ja käsityöläis- ja tehtailijayhdistys
subject: käsityöläiset
subject: ammattikuntalaitos
subject: tehtailijat
subject: liike-elämä
subject: elinkeinoelämä
subject: järjestötoiminta
subject: Hämeenlinna
subject: 1700-luku
subject: 1800-luku
subject: 1920-luku
subject: matrikkelit
description: Tunnettua historioitsijaa, professoria ja Hämeenlinnan kaupungin historioiden kirjoittajaa K. O. Lindeqvistiä pyydettiin myös Hämeenlinnan käsityöläis- ja tehtailijayhdistyksen historiikin kirjoittajaksi. Tämäkin teos ilmestyi vasta tekijänsä kuoleman jälkeen vuonna 1928. Lindeqvistin teos sisältää laajan historiikin käsityöammattien ja ammattikuntalaitoksen historiasta alkaen Ruotsin vallan ajan käsityöläisistä Hämeenlinnan vanhassa kaupungissa. Kun ammattikunnat lakkautettiin vuonna 1868, määrättiin samalla perustamaan paikallisia yhdistyksiä huolehtimaan ammattikuntien aiemmin hoitamista tehtävistä. Hämeenlinnan käsityöläis- ja tehtailijayhdistys perustettiin vielä samana vuonna. Historiikissaan K. O. Lindeqvist esittelee yhdistyksen toimihenkilöitä ja kuvailee sen monia toimia ja tehtäviä lähes kuudenkymmenen vuoden ajalta. Merkittävän osan teoksesta muodostaa matrikkeli, jossa on sekä henkilötiedot kaikista Hämeenlinnan käsityöläis- ja tehtailijayhdistyksen jäsenistä vuonna 1928 että perustiedot yhdistykseen kuuluvista yrityksistä perustamisvuosineen ja omistajineen. Lähes 80-sivuisen ilmoitusliitteen avulla voi lisäksi tutustua 1920-luvun hämeenlinnalaisyritysten ilmoitteluun ja mainontaan.
creator: Lindeqvist, K. O.
source: Julkaistu kirjana: Hämeenlinna : Hämeenlinnan käsityöläis- ja tehtailijayhdistys, 1928.
publisher: Hämeenlinnan käsityöläis- ja tehtailijayhdistys
format: Teksti/PDF
language: fi

Hämeenlinnan käsityön historiaa
subject: käsityöläiset
subject: historia
subject: Hämeenlinna
description: Vanhassa Hämeenlinnassa oli vuonna 1738 vain pari suutaria, pari räätäliä, seppä ja muutama pellavakankuri. Käsityöläisten määrä alkoi lisääntyä 1700-luvun loppupuolella, kun kaupunki oli siirretty uudelle paikalleen Niementaustan mäelle. Myös mestareiden taitotaso nousi ja käsityöverstaat suurenivat, joten käsityöläismestareilla saattoi olla useampiakin kisällejä ja oppipoikia verstaassaan. Samalla ammattikuntalaitos vakiintui, niin että esim. vuonna 1806 Hämeenlinnassa perustettiin ainakin hattumaakareiden, satulamaakareiden, karvarien, seppien ja nikkareiden ammattikunnat. Vanhemmat ammattikunnat oli jo pellavakankureilla, suutareilla ja räätäleillä. Hämeenlinnalaisille tarjosivat palveluitaan myös mm. karstamaakarit, pläkslaakarit ja jeljuuttarit. Esa Kahila esittelee tässä laajassa artikkelissaan suuren joukon enimmäkseen jo kadonneita käsityöammatteja ja niiden edustajia Hämeenlinnassa 1600-luvulta 1900-luvun alkuvuosiin asti.
creator: Kahila, Esa
source: Julkaistu kirjassa: Hämeenlinna : luontoa ja elämää 1 : 300-vuotisjuhlan muistoksi 1638–1938. - Hämeenlinna : Hämeenlinnan kaupunki (Arvi A. Karisto osakeyhtiön kirjapaino), 1938.
publisher: Hämeenlinnan kaupunki
format: Teksti/PDF
language: fi

Hämeenlinnan kaupungin asemakartta 1926
subject: kartat
subject: kaupunkikartat
subject: asemakaavat
subject: Hämeenlinna
subject: kaupunkikeskustat
subject: Kiistala
subject: Kauriala
subject: Myllymäki
subject: Sairio
subject: 1920-luku
description: Hämeenlinnan kaupungin vuoden 1926 asemakartta on laadittu Hämeenlinnan kaupungin rakennuskonttorissa. Asemakartta kattaa kaikki vuoteen 1926 mennessä virallisen (keskusta, Kiistala, Kauriala) tai epävirallisen (Myllymäki, Sairio) asemakaavan saaneet kaupunginosat. Kaurialan kaupunginosan kaava oli vahvistettu vuonna 1925, mutta se ei koskaan toteutunut tässä kartassa esitetyllä tavalla. Karttaan on merkitty tonttien numerot ja kadunnimet suomen kielellä. Moni keskustan kaduista oli pari vuotta aikaisemmin saanut uuden nimen. Alkuperäisen kartan mittakaava on 1:6000 ja koko 74 x 69 cm. Karttaa säilytetään Hämeenlinnan kaupunginarkistossa.
creator: Hämeenlinnan kaupungin rakennuskonttori
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinnan kaupungin historia : I osa : Hämeen linnan esi- ja rakennushistoria
subject: Hämeen linna
description: Loppilaissyntyinen muinaistutkija Julius Ailio (1872–1933) pääsi vuonna 1892 ylioppilaaksi Hämeenlinnan lyseosta. Hämeenlinnan kaupungin historian ensimmäisen osan ilmestyessä hän oli jo ansioitunut muinaistutkija ja kulttuuripoliitikko. Ailio oli julkaissut Hämeen linnaa käsittelevän tutkimuksen Hämeen linna, sen vaiheet ja rakennukset vuonna 1901, joten Hämeenlinnan kaupunginvaltuusto pyysi häntä kirjoittamaan kaupungin historian ensimmäiseksi osaksi Hämeen linnan rakennushistoriaa käsittelevän teoksen. Historiasarjan toisen osan oli tarkoitus keskittyä linnan talous- ja hallintohistoriaan. Ailion teos käsittelee linnan rakennushistorian ohella myös Hämeen ja hämäläisten esihistoriaa sekä niin novgorodilaisten kuin ruotsalaistenkin valloitus- ja ristiretkiä Hämeeseen. Suunnitellulle toiselle osalle ei koskaan löytynyt kirjoittajaa, joten linnan talous- ja hallintohistoria jäi myöhempien tutkijoiden selvitettäväksi, ja Hämeenlinnan historian toisena osana ilmestyi K. O. Lindeqvistin kirjoittama Kaupungin historia Ruotsin vallan aikana.
creator: Ailio, Julius
source: Julkaistu kirjana: Hämeenlinna : Hämeenlinnan kaupunki, 1917.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Teksti/PDF
language: fi

Hämeenlinnan kaupungin historia : II osa : Kaupungin historia Ruotsin vallan aikana
subject: Hämeenlinna
description: Historiantutkija, opettaja ja professori Kaarle Olavi Lindeqvist (1858–1927) toimi Hämeenlinnan lyseon historian ja suomen kielen lehtorina vuodesta 1888 ja rehtorina 1890–1903, mutta siirtyi vuonna 1907 Helsinkiin. Lindeqvist julkaisi lukuisia historian oppikirjoja ja tutkimuksia sekä alkoi jo Hämeenlinnassa ollessaan kirjoittaa Hämeenlinnan kaupungin historian toista, Ruotsin vallan ajan historiaa käsittelevää osaa, joka valmistui vuonna 1926. Laaja teos jakautuu kolmeen osaan, joista ensimmäinen käsittelee Hämeenlinnan vanhan kaupungin historiaa kaupungin perustamisesta vuoteen 1721. Toinen osa kertoo vanhasta kaupungista ja sen asukkaista vuosina 1721–1780, ja kolmas osa ulottuu kaupungin muutosta nykyiselle paikalleen aina Ruotsin vallan ajan loppuun.
creator: Lindeqvist, K. O.
source: Julkaistu kirjana: Hämeenlinna :Hämeenlinnan kaupunki, 1926.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Teksti/PDF
language: fi

Hämeenlinnan kaupungin historia : III osa : Hämeenlinnan kaupungin historia vuosina 1809–75
subject: paikallishistoriat
subject: 1800-luku
subject: asemakaavat
subject: Hämeenlinna
subject: historia
subject: käsityöläiset
subject: kauppiaat
subject: kaupunkihistoria
subject: liikenne
subject: markkinat
subject: seuraelämä
subject: seurakunnat
subject: tulipalot
subject: varuskunnat
description: Historiantutkija, opettaja ja professori Kaarle Olavi Lindeqvist (1858–1927) kirjoitti Hämeenlinnan kaupungin historian toisen ja kolmannen osa. Tämä kolmas, 1800-lukua käsittelevä osa ilmestyi vasta tekijän kuoleman jälkeen vuonna 1930. Teos alkaa Suomen sodan jälkeisistä vaikeista ajoista, joista tuskin oli toivuttu, kun kaupunkia kohtasi vuonna 1831 suuri tulipalo, joka tuhosi kaksi kolmasosaa rakennuksista. Tulipalon jälkeen käynnistyi mittava uudelleenrakennusvaihe. Lindeqvist esittelee 1800-luvun Hämeenlinnan asukkaita ja eri ammattiryhmiä sekä niin kaupungin elinkeinoelämää kuin aikakauden seura- ja huvielämääkin. Teoksen lopuksi käsitellään vielä Hämeenlinnan ensimmäisen sanomalehden Hämäläisen perustamista ja alkavaa suomalaisuusliikettä.
creator: Lindeqvist, K. O.
source: Julkaistu kirjana: Hämeenlinna : Hämeenlinnan kaupunki, 1930.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Teksti/PDF
language: fi

Hämeenlinnan kaupungin kansankirjaston kirja-luettelo v. 1912
subject: kirjastot
subject: yleiset kirjastot
subject: luettelot
subject: kirjastoluettelot
subject: kokoelmaluettelot
subject: Hämeenlinna
subject: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
subject: Hämeenlinnan kansankirjasto
subject: 1910-luku
description: Kirjastot julkaisivat 1800-luvun lopulla ja vielä 1900-luvun alkupuolellakin kirjaluetteloitaan painettuina. Luetteloita myytiin asiakkaille, jotta nämä saattoivat jo kotona tutustua kirjaston tarjontaan. Hämeenlinnan kansankirjaston luettelossa vuodelta 1912 on vähän yli kolmetuhatta nimekettä, joista suurin osa kuuluu kaunokirjallisuuden luokkaan. Lasten ja nuorten kirjoja sekä tietokirjallisuutta eri aloilta oli tarjolla vuonna 1912 vielä niukasti. Eniten valinnanvaraa oli uskonnollisten kirjojen lukijoilla. Suuri osa luettelon kirjoista on edelleen olemassa Hämeenlinnan kaupunginkirjaston varastoissa.
creator: Hämeenlinnan kaupungin kansankirjasto
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Hämeenlinnan kaupungin kansankirjasto, 1912.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Teksti/PDF
language: fi

Hämeenlinnan kaupungin kansankirjaston lisäluettelo 1 : (v. 1912–1916)
subject: kirjastot
subject: yleiset kirjastot
subject: luettelot
subject: kirjastoluettelot
subject: kokoelmaluettelot
subject: Hämeenlinna
subject: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
subject: Hämeenlinnan kansankirjasto
subject: 1910-luku
description: Hämeenlinnan kirjaston kokoelmaluetteloa vuodelta 1912 täydentää neljä vuotta myöhemmin painettu lisäluettelo, joka sisältää kirjaston hankinnat vuosilta 1912–1915. Neljän vuoden aikana kirjastoon on hankittu uutta kirjallisuutta alle kahdeksansataa nimekettä, josta "lasten ja nuorison kirjallisuutta" on noin seitsemänkymmentä nimekettä. Lisäksi luettelossa on viitisenkymmentä aikakauslehteä. Tuotteliasta kauttaan 1910-luvulla elivät mm. kirjailijat Eino Leino, Hilja Haahti, Väinö Kataja, U. W. Walakorpi ja Kyösti Wilkuna, joilta kaikilta on hankittu kirjastoon useita nimekkeitä.
creator: Hämeenlinnan kaupungin kansankirjasto
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Hämeenlinnan kaupungin kansankirjasto, 1916.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Teksti/PDF
language: fi

Hämeenlinnan kaupungin kartta vuodelta 1832
subject: kartat
subject: Hämeenlinna
subject: 1830-luku
description: Vuoden 1831 suurtulipalon jälkeen kaupunki sai uuden, C. L. Engelin laatiman asemakaavan. Tämän kartan on uuden asemakaavan pohjalta laatinut A. W Zitting. Kartassa näkyvät mm. uudet kadunnimet ruotsin kielellä sekä korttelien numerot ja ruotsinkieliset nimet. Keskustan uusia kadunnimiä ovat mm. Raastuvankatu (Rådstugugatan), nykyiseltä nimeltään Raatihuoneenkatu sekä Residenssikatu (Residencegatan), nykyiseltä nimeltään Hallituskatu. Kartta on julkaistu Hämeenlinnan kaupungin historian kolmannessa osassa, liite 2.
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinnan kaupungin kunnallis-kalenteri
subject: kunnalliskalenterit
subject: kaupunginvaltuustot
subject: toimielimet
subject: johtokunnat
subject: järjestöt
subject: toimihenkilöt
subject: Hämeenlinna
subject: 1895
description: Hämeenlinnan ensimmäisen kunnalliskalenterin toimitti lääninrahastonhoitaja, asessori Anders Leonard Petterson (1841–1905), joka toimi 1800-luvun lopulla monissa luottamustehtävissä Hämeenlinnassa, mm. valtuustossa vuosina 1883–1898. Kunnalliskalenteri on luettelo eri tehtävissä toimivista henkilöistä. Siinä luetellaan valtuuston ja mm. rahatoimikamarin ja vaivaishoitohallituksen jäsenet, mutta myös monien kaupungissa toimivien yhteisöjen ja järjestöjen, kuten raittiusseuran tai rouvasväenyhdistyksen toimihenkilöt.
creator: Petterson, Anders Leonard
source: Julkaistu kirjana: Hämeenlinna : Hämeenlinnan kaupunki, 1895.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Teksti/PDF
language: fi

Hämeenlinnan kaupungin palo 1831
subject: kirjeet
subject: 1830-luku
subject: historia
subject: Hämeenlinna
subject: tulipalot
description: Palotorvi-lehti julkaisi vuonna 1903 kolme Hämeenlinnan vuoden 1831 suurpaloa käsittelevää kirjettä. Ensimmäisessä kirjeessä kaupungin pormestari G. A. Lagerblad ilmoittaa silloiselle varamaaherralle J. Snellmanille Hämeenlinnassa 14.–15. syyskuuta 1831 raivonneesta tulipalosta, joka sai alkunsa kauppias Juseliuksen talon ulkorakennuksesta. Toisessa kirjeessä pormestari selostaa tarkemmin tulipalon kulkua ja sammutustöitä sekä luettelee palon aiheuttamia tuhoja. Kolmantena kirjeenä on vielä sammutustöitä johtaneen kaupunginviskaali J. Fryxellin selonteko palon kulusta ja sammutustoimista. Kirjeet julkaistiin sekä suomen- että ruotsinkielisinä.
creator: Lagerblad, G. A.
source: Julkaistu aikakausjulkaisussa: Palotorvi 1903.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
contributor: Fryxell, J.
format: Teksti/PDF
language: fi

Hämeenlinnan kaupungin säästöpankki
subject: liikerakennukset
subject: mainokset
subject: pankit
subject: säästöpankit
subject: Hämeenlinnan kaupungin säästöpankki
subject: Hämeenlinnan vanha säästöpankki
subject: Hämeenlinna
subject: 1946
description: Raatihuoneenkadulla edelleen sijaitseva jugendtalo on peräisin vuodelta 1910. Skogsterin tavarataloa vastapäätä nouseen rakennuksen suunnitteli arkkitehti Walter Thomé, ja sen rakennuttajana toimi Hämeenlinnan kaupungin säästöpankki. Tämä Hämeenlinnan ensimmäinen säästöpankki oli perustettu vuonna 1846, ja se sai vuonna 1910 kilpailijan, joka nimettiin Hämeenlinnan suomalaiseksi säästöpankiksi. Koska pankki ei ollut kaupungin omistuksessa, vanhaa nimeä pidettiin harhaanjohtavana ja kilpailijan vuoksi pelkkää säästöpankki-nimeäkään ei voitu käyttää. Vuodesta 1948 alkaen pankin viralliseksi nimeksi tuli Hämeenlinnan vanha säästöpankki. Kuvan postikortti julkaistiin juhlistamaan pankin 100-vuotisjuhlaa vuonna 1946.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinnan kaupungin säästöpankki 1846–1926
subject: historiikit
subject: pankit
subject: säästöpankit
subject: Hämeenlinna
description: Hämeenlinnaan perustettiin ensimmäinen säästöpankki vuonna 1846. Pankin nimi oli aluksi Hämeenlinnan kaupungin säästökassa, myöhemmin säästöpankki. Tämä historiikki keskittyy lähinnä vuosien 1900–1924 tapahtumiin, sillä pankin historiasta oli julkaistu jo aiemmin Väinö Andelinin (Hämeen-Anttila) kirjoittama historiikki vuosilta 1846–1900. Tämän uudemman historiikin kuvaamalle jaksolle sijoittuvat mm. oman toimitalon valmistuminen Raatihuoneenkadun varrelle vuonna 1910 ja kilpailevan säästöpankin perustaminen syksyllä 1909. Vuonna 1948 pankin viralliseksi nimeksi tuli Hämeenlinnan vanha säästöpankki. Koska pankki ei ollut kaupungin omistuksessa, vanhaa nimeä pidettiin harhaanjohtavana.
creator: Vartia, Verneri
source: Julkaistu kirjana: Hämeenlinna (Arvi A. Karisto oy:n kirjapaino), 1926.
publisher: Hämeenlinnan kaupungin säästöpankki
format: Teksti/PDF
language: fi

Hämeenlinnan kaupungin sairashuone 1886–1895
subject: sairaalat
subject: 1800-luku
subject: Hämeenlinna
subject: historiikit
subject: sairaanhoito
description: Hämeenlinnan kaupungin sairashuoneen kymmenvuotishistoriikin laati lääketieteen ja kirurgian tohtori Louis Gratschoff, joka toimi sairashuoneen lääkärinä vuosina 1891–1897. Kaupungin sairaalarakennus sijaitsi Koulukadulla ja sisälsi seitsemän potilashuonetta. Alun perin Hämeenlinnan kuumelasarettina aloittanut sairashuone muuttui kuvatun jakson aikana enemmän yleisen sairaalan suuntaan, ja sen nimikin muuttui Hämeenlinnan kaupungin sairashuoneeksi. Historiikin tilasto-osa sisältää tiedot sairashuoneella hoidetuista potilaista ja heidän "ulkonaisista ja sisällisistä taudeistaan". Lisäksi Gratschoff esittelee tilastoja mm. sairashuoneen tuloista ja menoista ja suoritetuista leikkauksista sekä luettelee sairaalan haavurikalustoon kuuluvat instrumentit.
creator: Gratschoff, Louis
source: Julkaistu kirjana: Hämeenlinna : Hämeenlinnan kaupunki (Hämäläisen Osake-yhtiön kirjapainossa), 1869.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Teksti/PDF
language: fi

Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
subject: kirjastorakennukset
subject: kirjastot
subject: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
subject: Hämeenlinna
subject: 1920-luku
description: Hämeenlinnan ortodoksinen sotilaskirkko päätettiin muuttaa kirjastorakennukseksi, kun kirkko itsenäistymisen jälkeen muistutti kaupunkilaisia ikävällä tavalla Venäjän vallan ajasta. Arkkitehti Bertel Strömmerin piirustusten mukaisesti ortodoksikirkko muuttui kirjastoksi vuosina 1922–1924. Vain korkeat portaat ja sisäänkäynnit jäivät suurin piirtein ennalleen. Valtion kirjastotoimiston johtaja maisteri Helle Cannelin (Kannila) kävi jo ennen virallisia avajaisia tutustumassa rakennukseen ja oli tyytyväinen näkemäänsä: "On mielihyvällä tunnustettava, että Hämeenlinnan kaupunki nyt on saanut parhaimman kirjastohuoneuston, mikä millään maamme pieniin kaupunkeihin luettavalla on. Se on talo, jota ylpeillen voidaan näyttää vieraillekin." Hämeenlinnan kaupunginkirjasto toimi tässä rakennuksessa lähes 60 vuotta, aina vuoteen 1983 asti.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
subject: rakennukset
subject: kirjastorakennukset
subject: kirjastot
subject: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
subject: Hämeenlinna
subject: 1920-luku
description: Vuonna 1861 perustettu Hämeenlinnan kaupunginkirjasto toimi Pikkutorilla kuvan rakennuksessa vuosina 1924–1983. Kirjastotalo oli rakennettu alun perin vuonna 1900 ortodoksiseksi sotilaskirkoksi. Kirkkorakennus koki rajun muodonmuutoksen, kun sen tornit ja kupolit kaadettiin. Arkkitehti Bertel Strömmer suunnitteli pari miljoonaa silloista markkaa maksaneen muutoksen kirkosta kirjastoksi. Uusitussa asussaan rakennus edusti tyyliltään lähinnä 1920-luvun klassismia. Kirjastotalon vihkiäisiä päästiin viettämään 10. joulukuuta vuonna 1924. "Tästä vihkimäjuhlasta meidän suhteettoman upiassa miljoonapalatsissamme muodostui kieltämättä merkkitapaus kaupungin sivistyselämässä", kirjoitti sanomalehti Häme. Vihkiäisissä kohotettiin kolminkertainen eläköön-huuto kirjastotalolle, jonka valmistuminen oli "lopullisesti hävittänyt venäläisen sortoajan muistomerkin paikkakunnalta".
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Hämeenlinnan kaupunginkirjaston henkilökunta vuonna 1934
subject: kirjastot
subject: henkilöstö
subject: työntekijät
subject: Hämeenlinnan kauåunginkirjasto
subject: Hämeenlinna
subject: 1930-luku
description: Hämeenlinnan kaupunginkirjaston henkilökuntaan kuuluivat vuonna 1934 vanhempi kirjastoapaulainen Sofia Purhonen, kirjastonhoitaja Ernesti Suolahti, nuorempi kirjastoapulainen Anni Saarto ja ylimääräinen apulainen Soini Mujo. Kuvasta puuttuvat päällysvaatteiden vartija Lyyti Nyqvist ja vahtimestari Oskari Toivonen, jota jo vuoden 1935 alusta seurasi Lauri Henriksson (myöh. Karo).
creator: Turja, H. A.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Hämeenlinnan kaupunki
title: Hämeenlinnan kaupungin ympäristöt
subject: kartat
subject: kaupungit
subject: kaupunkikeskustat
subject: Hämeenlinna
subject: Hämeenlinnan maaseurakunta
subject: Vanaja
subject: Hattula
subject: Janakkala
subject: 1910-luku
description: Maanmittari J. F. Sevónin vuoden 1912 vaiheilla piirtämä Hämeenlinnan kaupungin kartta perustuu vuoden 1887 asemakaavaan. Sevón täydensi sitä kuitenkin tällä välillä valmistuneilla rakennuksilla ja puistoilla, mm. ortodoksisella sotilaskirkolla ja Kunnallissaunalla sekä Toripuistolla ja sen paviljongeilla. Sevónin kartta sisältää lisäksi Myllymäen kaupunginosan epävirallisen tonttijakokaavan. Toinen Sevónin piirtämä kartta kuvaa Hämeenlinnan kaupungin ympäristöjä sisältäen mm. Hämeenlinnan maaseurakunnan ja Vanajan pitäjän sekä myös osan Hattulan ja Janakkalan pitäjistä.
creator: Sevón, J. F
source: Julkaistu painettuna: Helsingfors : A.-B. F. Tilgmann.
publisher: Kansalliskirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinnan kaupunki n. 1892, talot ja katot eriteltyinä
subject: kartat
subject: keskustat
subject: kaupunkikeskustat
subject: kaupungit
subject: rakennukset
subject: rakennusaineet
subject: Hämeenlinna
subject: 1800-luku
subject: 1890-luku
description: Hämeenlinnan kaupungin kartta noin vuodelta 1892 esittelee tarkasti Hämeenlinnan keskustan 1800-luvun lopun rakennuskannan. Karttaan on erilaisilla väreillä merkitty kivi- ja puurakennukset. Myös rakennusten kattomateriaali selviää kartasta, esim. turvekatot on merkitty omalla värillään. Kadunnimet on kirjoitettu karttaan suomen kielellä. Kartan tekijästä ei ole tietoa. Alkuperäinen kartta on Hämeenlinnan kaupunginarkistossa.
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinnan keskustaa
subject: ilmakuvat
subject: rakennukset
subject: puurakennukset
subject: kaupunkikeskustat
subject: koulut
subject: lyseot
subject: Hämeenlinnan lyseo
subject: Hämeenlinna
subject: 1940-luku
description: Hämeenlinnan keskustan koilliskulman hallitseva rakennus on vuonna 1888 rakennettu ja vuonna 1936 laajennettu Hämeenlinnan lyseo. Tässä ilmakuvassa kaupunki on vielä hyvin puutalovaltainen, vain torin varrella on isompia kivirakennuksia. Hallituskadun varrella torin pohjoislaidalla näkyvät Yhdyspankin talo, lääninhallitus, Rytkösen kirjakauppa ja entinen Kaupunginhotellin talo, jossa Kaupunginhotellin muutettua Rauhankadulle vuonna 1929 toimi Uusi hotelli -niminen majoitusliike. Hotelli Seurahuone jatkoi perinteistä toimintaa samassa rakennuksessa 1940-luvun puolivälin paikkeilta lähtien.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Hämeenlinnan keskustaa
subject: keskustat
subject: kaupunkikeskustat
subject: rakennukset
subject: torit
subject: Rantatori
subject: linja-autoasemat
subject: liikerakennukset
subject: kerrostalot
subject: Korpimaa osakeyhtiö
subject: Korpikumi osakeyhtiö
subject: Hämeenlinna
subject: 1950-luku
description: Hämeenlinnan ydinkeskusta oli 1950-luvun lopulla jo täyttymässä suurilla viisi- ja kuusikerroksisilla kerrostaloilla. Matti Lampénin ja Märta Blomstedtin suunnittelema asunto-osakeyhtiö Jyrkänkulma valmistui Palokunnankadun varrelle Wetterhoffia vastapäätä vuonna 1950. Torin länsireunalle, Kansallisosakepankin pohjoispuolelle rakennettiin Asunto-osakeyhtiö Hämeentori vuonna 1951 arkkitehti Jaakko Tähtisen piirustusten mukaan. Rantatorin luoteiskulmassa osoitteessa Palokunnankatu 20 näkyy Arkkitehtitoimisto Erno & Sahlbergin suunnittelema ja Hämeenlinnan suomalaisen säästöpankin rakennuttama kuusikerroksinen asuin- ja liiketalo, jonka rakennustyöt aloitettiin vuonna 1956. Liikekerroksessa toimi 1950-luvun lopulla mm. O. E. Holmberg osakeyhtiön verhoilu- ja vuodevaateliikkeen myymälä ja sen vieressä Osakeyhtiö Korpikumin liike. Korpimaa oy perusti vuonna 1947 erillisen sisaryhtiön, Korpikumi osakeyhtiön, jonka toimitusjohtajaksi tuli kauppaneuvos Heikki Korpimaa. Uusi yhtiö oli "teknillisten kumitarvikkeiden, -letkujen, -mattojen, kumijalkineiden ym. kumitavarain erikoisliike" Korpimaa oy taas harjoitti nahka-, jalkine-, valjas- ja tekstiilitavarain tukku- ja vähittäiskauppaa. Tässä kuvassa ei vielä ole nykyistä linja-autoasemaa (vuodelta 1959) eikä Keskustaloa (vuodelta 1964).
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Hämeenlinnan kiertokouluopettajaseminaarin albumi
subject: oppilaitokset
subject: opettajankoulutus
subject: opettajankoulutuslaitokset
subject: matrikkelit
subject: Hämeenlinnan kiertokouluopettajaseminaari
subject: Hämeenlinna
description: Hämeenlinnan kaupunkiin aiotun pikku- eli kiertokouluseminaarin perustava kokous pidettiin 30. marraskuuta vuonna 1889. Perustettavan oppilaitoksen johtokunta valitsi yksimielisesti laitoksen johtajaksi kansakoulunopettaja J. H. Tuhkasen, jonka aloitteesta hanke oli alun perin lähtenyt liikkeelle. Tämä albumi kattaa seminaarin viisitoista ensimmäistä toimintavuotta ja sisältää mm. oppilasluettelot ja ryhmäkuvat tuona aikana seminaarista valmistuneista. Tuhkasen seminaari toimi Hämeenlinnassa vuoteen 1919, jolloin kaupunkiin perustettiin kaksivuotinen valtion ylläpitämä alkukouluopettajaseminaari.
creator: Tuhkanen, Johan Henrik
source: Julkaistu kirjana: Hämeenlinna : J. H. Tuhkanen, 1905.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Teksti/PDF
language: fi

Hämeenlinnan kirjasto
subject: kirjastot
subject: kirjastorakennukset
subject: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
subject: Hämeenlinna
subject: 1950-luku
description: Vuonna 1861 perustettu Hämeenlinnan kaupunginkirjasto muutti tähän entisen ortodoksisen sotilaskirkon rakennukseen vuonna 1924. Myös Hämeenlinnan maakunta-arkisto toimi saman talon yläkerrassa vuosina 1926-1977. Kaupunginkirjastossa 1950-luku oli kasvavien kirjamäärärahojen ja sen myötä myös kasvavien lainauslukujen aikaa. Samaan aikaan perustettiin ensimmäiset toimet, joihin valittavilta edellytettiin kirjastoalan ammattipätevyyttä. Ensimmäisiä koulutettuja kirjastoammattilaisia Hämeenlinnassa olivat Erkki Kemiläinen, Asta Pekonen, Seija Salomaa ja Saara Raakkula. Lastenosaston osastonhoitajana vuonna 1954 aloittanut Asta Pekonen toimi myös kirjastonjohtajana vuosina 1959–1974.
creator: Laurila, Usko
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Hämeenlinnan kirjasto
subject: kirjastot
subject: kirjastorakennukset
subject: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
subject: Hämeenlinna
subject: 1920-luku
description: Hämeenlinnan kaupunginkirjaston toiminta uudessa komeassa kirjastotalossa alkoi vilkkaana heti vihkiäisten jälkeen joulukuussa 1924. Lainoja oli keskimäärin sata päivässä, mikä oli entiseen verrattuna huippulukema. Lainausosasto oli kuitenkin päivittäin auki vain kolme tuntia iltaisin klo 17–20. Lasten tilanne oli vielä huonompi, he pääsivät lainaamaan vain kolmena päivänä viikossa klo 16–17. Lehtienlukusali sen sijaan oli avoinna joka päivä klo 13–19.30. Kesäisin aukioloaikoja supistettiin vielä tästäkin. Kaupunginkirjaston aukioloajat pysyivät suurin piirtein samanlaisina aina 1940-luvun puoliväliin asti, vain lastenosaston aukioloaikaan tuli pientä lisäystä 1930-luvun lopulta lähtien. Kuvassa näkyy kirjaston takana osa puista empirerakennusta, jonka rakennutti lääninmaanmittari, kapteeni Herman Otto Gylling Hämeenlinnan palon jälkeen vuonna 1832. Myöhemmin talo on tunnettu Puntilan talona.
creator: Rytkönen, Enok
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Hämeenlinnan Kirjastotalo
subject: kirjastot
subject: kirjastorakennukset
subject: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
subject: Pikkutori
subject: Pikkukatu
subject: Hämeenlinna
subject: 1930-luku
description: Nykyiset kartat eivät enää tunne Pikkukatua, jonka näkymiä tämä postikortti kuvaa. Mukulakivipäällysteinen katu on kuitenkin edelleen olemassa Turuntien poikkikatuna Pikkutorin laidassa. Pikkukatu kulkee vasemmalla näkyvän vanhan puisen empirerakennuksen editse. Talo rakennettiin heti Hämeenlinnan palon jälkeen vuonna 1832, ja siinä ja sen lisärakennuksissa toimi Hämeenlinnan suomalainen tyttökoulu, joka 1900-luvun alussa muuttui Hämeenlinnan yhteiskouluksi. Kuvan oikeassa reunassa näkyy Hämeenlinnan kaupunginkirjaston sisäänkäynti korkeiden portaiden yläpäässä. Kaupunginkirjasto oli vuonna 1924 muuttanut tähän entisen ortodoksisen sotilaskirkon rakennukseen. Hallituskadun varrella, kirjaston takana näkyy osa ns. Puntilan taloa, joka on samalta ajalta kuin yhteiskoulun vanha puurakennus.
creator: Laurila, Usko
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinnan kirkko
subject: kirkot
subject: kirkkorakennukset
subject: Hämeenlinnan kirkko
subject: torit
subject: taksit
subject: Hämeenlinna
subject: 1930-luku
description: Toripuiston perustamisen yhteydessä vuonna 1911 istutetut puut olivat ehtineet jo vähän kasvaa 1930-luvulle tultaessa. Torille Hämeenlinnan kirkon edustalle on pysäköity autoja, mahdollisesti takseja. Torin pohjoisreunassa Uuden hotellin kohdalla toimi jonkin aikaa näihin aikoihin Uusi Vuokra-autoasema Torilla -niminen pirssi, jota pitivät Hyökkäysvaunupataljoonan aliupseerit. Toiminta ei kuitenkaan kannattanut, koska torilla oli jo ennestään kaksi pirssiasemaa ja rautatieasemalla vielä kolmas.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Hämeenlinnan kirkko
subject: kirkot
subject: kirkkorakennukset
subject: Hämeenlinnan kirkko
subject: puistot
subject: Toripuisto
subject: paviljongit
subject: torit
subject: Hämeenlinna
subject: 1910-luku
description: Arkkitehti Armas Lindgreniltä tilattiin suunnitelma torialueen kohentamiseksi vuonna 1908. Hämeenlinnalaissyntyinen arkkitehti otti suunnittelutyössään huomioon torin ympäristön kolme merkittävää julkista rakennusta: kirkon, raatihuoneen ja lääninhallituksen talon. Hän jakoi torin kahdeksi toiminnalliseksi kokonaisuudeksi, jossa torin kirkonpuoleinen yläosa toimi puistona ja edustusaukiona ja alempi osa arkisena kauppapaikkana. Toripuiston Lindgren suunnitteli muotopuistoksi istutuksineen, nurmikenttineen ja hiekkakäytävineen. Puiston etelä- ja pohjoispäissä on Lindgrenin piirtämät paviljonkirakennukset, joista kuvassa näkyy vain etelänpuoleinen. Puistoa ympäröimään Lindgren suunnitteli matalan kiviaidan. Torin puolelle tuli kivimaljojen ympäröimä portaikko, jonka kohdalle keskelle puistoa sijoitettiin suihkulähde. Avoimeksi jäänyt torin alaosa tuli kivettäväksi mukulakiveyksellä. Armas Lindgrenin torisuunnitelma hyväksyttiin joiltakin osin korjattuna vuonna 1910 ja rakennustyöt valmistuivat seuraavan vuoden syksyllä.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Lähetyskirjakauppa.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinnan kirkko ennen vuosien 1891–92 muutostöitä
subject: kirkot
subject: kirkkorakennukset
subject: Hämeenlinnan kirkko
subject: Hämeenlinna
subject: 1880-luku
description: Vuonna 1798 valmistunutta Hämeenlinnan kirkkoa on sanottu Pohjolan pikku Pantheoniksi, ja sen esikuvana onkin ollut antiikin Rooman Pantheon-temppeli. Itse kuningas Kustaa III osoitti suurta kiinnostusta pienen sisämaakaupungin kirkkoa kohtaan. Hän valitsi oman hoviarkkitehtinsa Jean Louis Desprez’n suunnittelemaan antiikin ihanteiden mukaisen kirkon. Hämeenlinnan kirkosta tulikin yksi maan tärkeimmistä kustavilaisen klassismin muistomerkeistä. Kirkko koostui runkohuoneesta, jonka yläpuolella kaartui kuparipäällysteinen kupolikatto. Sisäänkäyntiä kehystivät doorilaiset pylväät ja päätykolmio. Alttari sijaitsi kirkon keskellä ja penkit kaaririveissä sen ympärillä kahdeksassa lohkossa. Lattia ja penkit kohosivat seiniä kohti amfiteatterimaiseen tapaan. Saarnatuoli oli seinustalla pääovea vastapäätä, sakaristoon johtavan oven ulkopuolella. Hämeenlinnan kirkon juhlallisen vihkimisen suoritti Hämeenlinnan seurakunnan kirkkoherra Zach. Cygnaeus ensimmäisenä adventtina, 2. joulukuuta 1798.
creator: Hjertzell, Fritz
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Hämeenlinnan lääninsairaala
subject: rakennukset
subject: sairaalat
subject: Hämeenlinnan lääninsairaala
subject: Keinusaari
subject: Hämeenlinna
subject: 1930-luku
description: Arkkitehti Carl Ludvig Engelin suunnittelema kivinen sairaalarakennus valmistui Keinusaareen kruununmakasiineja vastapäätä vuosina 1841–1844. Uuteen sairaalaan oli suunniteltu peräti 100 sairaansijaa, mutta niitä saatiin lopulta vain 78, joten sairaala osoittautui varsin pian liian ahtaaksi. Sairaalan sivurakennukset korotettiin kaksikerroksisiksi 1880-luvulla ja 1920-luvun lopussa myös päärakennusta laajennettiin. Kuvassa päärakennus on jo korotettu kolmikerroksiseksi.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinnan liike-elämä ja liikkeet
subject: yritykset
subject: myymälät
subject: kauppa
subject: liikerakennukset
subject: liike-elämä
subject: elinkeinoelämä
subject: teollisuus
subject: paikallishistoria (historia)
subject: Hämeenlinna
subject: 1910-luku
description: Hämeenlinnan liike-elämä ja liikkeet -teos alkaa historiallisella katsauksella kaupungin elinkeinoelämään. Historiikin on kirjoittanut Väinö Hämeen-Anttila, ja se ulottuu vanhan kaupungin ajoista 1600-luvulta aina 1900-luvun alkupuolelle. Teokseen sisältyvät myös Arvi A. Kariston kirjoittamat Hämeenlinnan kauppayhdistyksen sekä Hämeenlinnan käsityöläis- ja tehtailijayhdistyksen lyhyet historiikit. Hämeenlinnan nykyiset liikkeet -otsikon alla esitellään kattavasti kaupungin 1910-luvun alun liike- ja teollisuusyritykset. Tässä osiossa luetellaan kaikki Hämeenlinnan huomattavimmat liikkeet, tehtaat, kaupat ja työpajat. Esittelyjä on yli 150 eri liikkeestä, ja useimmista liikerakennuksista on myös pieni valokuva. Teos antaakin monipuolisen kuvan kaupungin elinkeinoelämästä 1910-luvun alussa.
creator: Hämeen-Anttila, Väinö
source: Julkaistu kirjana: Hämeenlinna : Arvi A. Karisto osakeyhtiö, 1911.
publisher: Arvi A. Karisto osakeyhtiö
contributor: Karisto, Arvi A.
format: Teksti/PDF
language: fi

Hämeenlinnan lysee, lukukausitodistus 1893
subject: koulutodistukset
subject: skolbetyg
subject: kirjeet
subject: brev
subject: 1893
subject: 1800-luku
subject: 1800-talet
description: Eino Leinon todistus Hämeenlinnan lukiosta. Todistuksen kääntöpuolelle Leino on luonnostellut kirjeitä Söderströmille ja Kaiku-lehdelle. Söderströmille Leino tarjoaa Runeberg-suomennoksiaan. Kirjeessä mainittu Kuningas Fjalar valmistuu lopulta 1894 ja Nadeshda 1895. Suomennosten tarkistajiksi Leino mainitsee Alku Arthur Johannes Siegbergin, Arvid Genetzin ja Paavo Cajanderin. Siegberg on lyseon lehtori ja kuoromies, Genetz runoilija ja kielentutkija sekä senaattori ja Cajander runoilija ja suomentaja sekä Helsingin yliopiston suomen kielen lehtori. Kasimir Leino on yksi Leinon veljistä, kirjailija sekä sanomalehti- ja teatterimies. Juuri Kasimir otti ensin taiteilijanimekseen Leinon ja alkoi myöhemmin kutsua myös pikkuveljeään Einoa taiteilijanimellä Leino. --- Herra V. Söderström Porvoo Kuultuani veljeltäni Kasimir Leinolta, että olisitte halukas ottamaan kustannettavaksenne suomennokseni "Kung Fjalarista", saan täten ilmoittaa, että aikomukseni alusta alkaen olikin tarjota sen teille. Valitettavasti en voi [...] sitä vielä nyt lähettää, sillä se on tätä nykyä vielä leht. Cajanderin hallussa saamassa viimeistä voitelua. Paitsi häntä ovat työtäni tarkastaneet prof. Genetz ja maist. Siegberg, jotka kaikki ovat [...] korjauksilla. Kohtuulliseksi hinnaksi katson 350 mk. Samalla pyydän myös teiltä kysyä, ottaisitteko ehkä kustannettavaksenne uutta ”Nadeschdan” suomennosta. Työskentelen nimittäin sen kanssa paraikaa ja toivon sen saavani myös tänä kesänä valmiiksi. Jään odottamaan vastaustanne Kaiun toimitus Oulu Lähettäen myötäseuraavan kyhäelmän lehtenne "kivijalkaa" varten, pyydän samalla kysyä, otatteko muitakin samanlaisia vastaan ja millä ehdoilla. Jos katsotte tarjoukseni ansaitsevan yksityistä vastausta, niin sellaista pyydän. Kunnioituksella: Eino Leino Osote: Paltamo
creator: Lindeqvist, K. O.
creator: Blomqvist, A. W.
creator: Leino, Eino

Hämeenlinnan lyseekartanon vihkijäisissä
subject: äänitteet
subject: Cajander, Paavo
subject: Hämeenlinna
subject: Hämeenlinnan lyseo
subject: kirjailijat
subject: koulurakennukset
subject: koulut
subject: lyseot
subject: runoilijat
subject: runot
description: Hämeenlinnan lyseon uusi koulurakennus valmistui vuonna 1888 ja vihittiin käyttöön 17. syyskuuta. Hämeenlinnalaissyntyinen runoilija Paavo Cajander kirjoitti tilaisuuteen tämän juhlarunon. Runo on julkaistu painettuna mm. Hämäläis-osakunnan viidennessä Kaikuja Hämeestä -albumissa vuonna 1890. Äänitteen on toteuttanut Lasten ja nuorten kulttuurikeskus ARX vuonna 2010, lukija Veikko Pulli.
creator: Cajander, Paavo
source: Julkaistu painettuna kirjassa: Kaikuja Hämeestä V : Hämäläis-osakunnan albumi.. - Helsinki : Suomalaisen kirjallisuuden seuran kirjapaino, 1890.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Ääni/MBEG
language: fi

Hämeenlinnan lyseekartanon vihkijäisissä
subject: runot
subject: Cajander, Paavo
subject: Hämeenlinna
subject: kirjailijat
subject: koulurakennukset
subject: koulut
subject: lyseot
subject: runoilijat
description: Vuonna 1873 perustetun Hämeenlinnan lyseon uusi ja nimenomaan lyseota varten suunniteltu koulurakennus valmistui vuonna 1888 ja vihittiin käyttöön 17. syyskuuta. Hämeenlinnalaissyntyinen runoilija Paavo Cajander kirjoitti tilaisuuteen tämän juhlarunon. Runo on digitoitu Lydiaan vuonnan 1890 ilmestyneestä Hämäläis-osakunnan viidennestä Kaikuja Hämeestä -albumista, jossa lyseon vihkiäisten vuosiluku on virheellisesti 1886.
creator: Cajander, Paavo
source: Julkaistu kirjassa: Kaikuja Hämeestä V : Hämäläis-osakunnan albumi. - Helsinki (Helsingissä : Suomalaisen kirjallisuuden seuran kirjapainossa), 1890.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Teksti/PDF
language: fi

Hämeenlinnan lyseen toverikunnan huvit
subject: koulut
subject: 1890-luku
subject: Hämeenlinna
subject: lyseot
description: Hämeenlinnan lyseon toverikunta järjesti pitkäksi perinteeksi muodostuneita huvitilaisuuksia jo 1800-luvun puolella. Vuonna 1891 Seurahuoneen salissa nähtiin mm. kaksi huvinäytelmää. Ohjelmassa oli myös tanssia ja laulua.
creator: Hämeenlinnan lyseen toverikunta
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna, 1891.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Teksti/PDF
language: fi

Hämeenlinnan lyseen uudesta koulurakennuksesta kertomus, jonka syyskuun 17 p. v. 1888 kello 12 päivällä vietettävää vihkimysjuhlaa varten kirjoitti Kaarlo Blomstedt
subject: koulut
subject: Hämeenlinna
description: Hämeenlinnan normaalilyseo aloitti toimintansa vuonna 1873 ns. kivikoulussa eli entisessä yläalkeiskoulun talossa, rakennuksessa, jossa myöhemmin toimi mm. postikonttori. Koulu kärsi alusta asti tilapulasta niin, että pahimmillaan jouduttiin työskentelemään viidessä eri rakennuksessa. Uuden lyseorakennuksen valmistuminen oli huomattava parannus kouluoloihin ja myös merkittävä tapaus Hämeenlinnassa. Tässä kertomuksessa Karl Johan (Kaarlo) Blomstedt (1839–1888), joka oli lyseon rehtorina uuden koulurakennuksen valmistuessa, selvittää tarkasti uuden koulun suunnitteluvaiheet sekä myös rakennustöiden kulun ja kustannukset. Juhlarunon koulun vihkiäisiin kirjoitti kaupungin oma kasvatti, runoilija Paavo Cajander.
creator: Blomstedt, Kaarlo
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinnassa : (Hämeen Sanomain osakeyhtiön kirjapainossa), 1888.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Teksti/PDF
language: fi

Hämeenlinnan lyseo
subject: koulut
subject: koulurakennukset
subject: lyseot
subject: Hämeenlinnan lyseo
subject: Hämeenlinna
subject: 1920-luku
description: Hämeenlinnan lyseon uusrenessanssirakennus valmistui Itäisen Linnankadun varrelle vuonna 1888. Rakennuksen julkisivu on säilynyt ennallaan näihin päiviin asti. Lyseolla on ollut alusta asti merkittävä asema kaupungin ja koko maakunnan henkisessä elämässä. Sen opettajat ovat vaikuttaneet voimakkaasti niin kaupungin kunnalliselämässä kuin kulttuurielämässäkin. Lyseota ovat käyneet myös monet suurmiehet, joista tunnetuimpia ovat säveltäjä Jean Sibelius, runoilijat Eino Leino ja Larin Kyösti, valtioneuvos E. N. Setälä ja presidentti J. K. Paasikivi. He kaikki ovat saaneet myös muistolaatan koulun seinään.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG