J. H. Erkon kirje Minna Canthille 12.8.1887.
kirjeet
Minna Canth
Juhana Heikki Erkko
Juhani Ahon kirje Minna Canthille 25.1.[1891].
Papin perhe
teatteri
Juhani Aho
Kasimir Leino
Kirjeeseen sisältyy myös Kasimir Leinon kirje Minna Canthille. Päiväyksessä ei ole vuosilukua, se on päätelty kirjeen sisällöstä.
Juhani Ahon kirje Minna Canthille 9.9.1891.
avioliitto
Venny Soldan-Brofeldt
Juhani Aho ja Venny Soldan kutsuvat kirjeessä Minna Canthin häihinsä 21.9 1891. Kirjeessä on myös Venny Soldanin allekirjoitus.
Juhani Ahon kirje Minna Canthille [28.1.1885]
Työmiehen vaimo
Päiväys on päätelty kirjeen sisällöstä. Kirjeessä on allekirjoituksena J. B.
Juhani Brofeldtin kirje Minna Canthille [huhtik.1887].
ihmissuhteet
Juhani Brofeldt
Kirjeen allekirjoituksena on Juhani Brofeldt. Kirjeen kirjoittamisajankohta on päätelty kirjeen sisällöstä.
Jukkala-Benisch, Riittasisko
Keuruun kaupunginkirjasto
Inträdes-tal om djur-rikets bestånd: hållet för Kongl. Vetenskaps Academien, den 29 febr. 1792
eläimistö
1700-luku
Apteekkari Johan Julin (1752-1820) oli monipuolinen ja lahjakas luonnontutkija. Oulussa asuessaan (1783-1814) hän keräsi laajan eläin- ja kasvikokoelman, jota voidaan pitää Oulun yliopiston luonnontieteellisen kokoelman edeltäjänä. Julin teki myös fysikaalisia kokeita ja rakensi Pohjoismaiden ensimmäisen kuumailmapallon. Inträdes-tal om djur-rikets bestånd on esitelmä eläinkunnan koostumuksesta. Julin piti sen tultuaan valituksi Ruotsin tiedeakatemian jäseneksi vuonna 1791.
Julin, Johan
Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
murteet
murrekirjallisuus
Oulu
Anna Jungin (1876–1929) kuvaelma Kaksinpuhelua oulunkielellä pakinoi Oulun murteella Lämsän Kustun kävelyretkestä Helsingissä. Pääkaupunki osoittautuu oululaisten valloittamaksi paikaksi, ja nykylukijakin voi tunnistaa monta tuttua nimeä Oulun historiasta.
Jung, Anna
Myllymäen kansakoulun ehdotus (ei toteutettu)
rakennuspiirustus
ehdotukset
rakennukset
arkkitehtuuri
koulurakennukset
kansakoulut
1909
Myllymäen kansakoulu
Hämeenlinna
Myllymäki
Kaupunginvaltuusto asetti vuonna 1907 valiokunnan suunnittelemaan Myllymäen kansakoulun rakentamista. Järjestettiin Hämeenlinnan ensimmäinen, arvokas rakennussuunnittelukilpailu. Ehdotuksia tuli lähes 50 ja voittajaksi valittiin Walter Jungin komea luonnos massiivisine torneineen. Voittajaehdotusta ei kuitenkaan koskaan toteutettu. Jo kilpailun järjestäminen oli tullut kaupungille melko kalliiksi. Lisäksi toinen sortokausi oli alkanut, ja pelättiin mm. että valtionavut kansakouluille lakkaisivat, joten kalliiseen hankkeeseen ei uskallettu ryhtyä. Kun myllymäkeläiset edelleen vaativat omaa koulua, rakennusmestari V. Fr. Alanen tarjoutui vuonna 1912 rakentamaan omilla varoillaan koulutalon ostamalleen tontille nro 222 Myllymäenkadun ja Ahokadun kulmaukseen. Kaupunki osti koulutalon ja tontin Alaselta vuonna 1914.
Jung, Walter
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Den enleverade fästmön eller den tjänstagtige rivalen : comedie i tre acter.
näytelmät
skådespel
Af herr Jünger ; fri öfversättning af M. Altén. 92 s. : kuv. ; 18 cm. Niteeseen on sidottu myös teokset Den tokroliga dagen eller Figaros bröllop ja Kusin i Lissabon. Kirja kuuluu Vaasan Lukukirjaston kokoelmaan. Kirjassa on Lukukirjaston köynnös-exlibris, jossa numero 354. Säilytys Vaasan kaupunginkirjastossa kirjastomuseon tiloissa.
Jünger, Johann Friedrich
Stockholm (tryckt i Kumblinska tryckeriet).
Kääntäjä: Mårten Altén,
swe
Junnila, Heikki
Kaamassaari
Lehtola, Laura (Laura-täti)
Hannula, Uuno Yrjö
katekeetat
kansanopetus
Eläkkeellä oleva opettaja Riitta Junttila muistelee Laura Lehtolan kanssa käymiään haastattelutuokioita, joita hän teki tutkielmaansa varten 1980-luvulla. Laura oli jäänyt varhaiseläkkeelle katekeetan työstään terveydellisistä syistä. Työtään haittaaviksi tekijöiksi Laura oli maininnut kouluhallituksen, tuomiokapitulin ja lääninhallituksen. Eläkkeelle pääsemisessäkin oli ongelmia, mutta onneksi maaherra Uuno Hannula tuli apuun. Koulunpito vaati toisinaan monia taitoja ja kovaa työtäkin. Monesti talot piti siivota, kantaa puut ja hoitaa lämmitys ennenkuin koulunkäynti voitiin aloittaa. Matkat koulunpitopaikkoihin taittuivat hiihtäen, kävellen ja veneillen. Opetuksessa käytettiin avuksi myös leikin keinoja, joita jotkut aikuiset kokivat turhaksi vehtaamiseksi. Laura Lehtolaa kutsuttiin lempinimellä Laura-täti, joka kuvasi hänen lämmintä ja ymmärtäväistä suhtautumista lapsiin.
Junttila, Riitta Marjatta
Vaattovaara, Merja
Ivalon ala-aste
Hyttinen, Tapio
Lakotieva, Maarit
koulunkäynti
opettajat
opettajuus
opetus
Riitta Junttila teki pitkän työuran Ivalon ala-asteella alkuopetuksessa. Koulumaailmassa rajat ovat tärkeitä ja se, että kaikki opettajat noudattavat yhteisiä pelisääntöjä. Rehtorin tuki ja esimiestaidot ovat ensiarvoisen tärkeitä tulokselliselle opetustyölle.
Jussi Canthin kirje Minna Canthille 17.4.1897
Karl Johan (Jussi) Canth
Minna Canthin pojan Jussin kirje äidilleen. Jussi Canth oli tuolloin asepalveluksessa Lappeenrannassa.
Jussi Canth
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Jussi Canthin kirje Minna Canthille 27.11.1896
pohjapiirustukset
koulut
piharakennukset
käymälät
Kalvola
Kutila
1910-luku
Sauvolan koulu kärsi 1900-luvun toisella vuosikymmenellä ahtaudesta. Sen sijaan että koulua olisi ruvettu laajentamaan, päätettiin vuonna 1914 perustaa uusi koulupiiri Kutilaan. Kankaisten kartanon omistaja Sigurd Palmroth lahjoitti kunnalle Kutilan kartanon maalta tontin. Kuntakokous otti lahjoituksen vastaan, ja päätti nimetä uuden koulun Kutilan kouluksi. Koulun rakennuspiirustusehdotuksia tekemään valittiin August Jussila, Heikki Kulju, A. Andersson ja Aksel Ingman. Suunnitelman mukaan koulun alaosa rakennettaisiin tiilistä, yläosa ja päädyt laudasta ja katto päreistä. Rakennukseen tuli luokkahuone, veistosali ja asunto miesopettajalle. Ulkorakennuksessa sijaitsivat aitta, navetta, rehulato, puuvaja ja käymälät. Saunarakennus oli erillinen. Kouluylihallitus vahvisti rakennuspiirustukset ja rakentajaksi urakkahuutokaupassa tuli. J. A. Hildén. Koulurakennus valmistui ja koulu aloitti toimintansa syksyllä 1916. Opettajaksi tuli Patakankaalta seudun ja kunnan elämään myöhemmin monin tavoin vaikuttanut Edvard Mikkola. Toinen pitkäaikainen opettaja oli vuosina 1928–1962 koulun opettajana toiminut Anni Liesvaara. Oppivelvollisuuden myötä tarvittiin myös alakoululle tilat, joten koululle ostettiin lisämaata ja alakoulua varten rakennettiin uusi puinen koulurakennus. Kutilan alakoulu valmistui 1926 ja aloitti samalla kiinteänä 36-viikkoisena alakouluna. Aikaisemmin Kalvolan alakoulut olivat olleet 18-viikkoisia, jolloin sama opettaja piti koulua syksyllä ja keväällä eri paikoissa. Kutilan koulurakennuksia korjattiin useaan otteeseen vuosien varrella, mm. vuonna 1934 päärakennukseen tehtiin tiilikatto. Kutilan koulu lakkautettiin vuonna 1967. Rakennuksessa asui 1980-luvulla mm. soitinverstas Kunikundan omistaja Pekka Helanen.
Jussila, August
Kulju, Heikki
Andersson, A.
Ingman, Aksel
Ledig, Konst. (ulkohuoneet)
Iso-Oksalan kantatalo
Naaranlahden tila
kylät
tiet
liikenne
energiahuolto
tiedonvälitys
tiedonsaanti
historia
talonpoikaiskulttuuri
maaseutu
maatilat
paikallishistoria
muistelmat
Puttola
Savio
Jussila, Raimo
aapiset
lastenkirjat
1800-luku
kirjailijat
Hattula
Kansalliskirjaston Pelasta kirja -kampanjassa on digitoitu Juteinin aapisen eli Lasten Kirjan kolme ensimmäistä painosta. Ensimmäinen painos ilmestyi vuonna 1816, toinen vuonna 1819 ja kolmas vuonna 1826.
Juteini, Jaakko
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (A. Cederwallerin kirja-painossa), 1826.
Kansalliskirjasto
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (And. Cederwallerin tykönä), 1819.
Kritik öfver Lånbokstäfverna uti Finska Språket
kansanvalistus
suomen kieli
kirjaimet
Vuonna 1816 Jaakko Juteini toimitti painosta kaksi suorasanaista kirjoitelmaa ruotsin kielellä: Anmärkningar uti Finska Skaldekonsten (Muistutuksia suomalaiseen runotaitoon) ja Kritik öfver Lån-Bokstäfverna uti Finska Språket (Arvostelua lainakirjaimista suomen kielessä). Juteinin tuotantoa tutkineen Kuuno Talviojan mukaan hän halusi näillä kirjoituksillaan herättää sivistyneistössä suomen kielen harrastusta. Kirjasessaan Kritik öfver Lån-bokstäfverna uti Finska Språket Juteini tarkastelee suomen kieleen muista kielistä lainattujen kirjaimien käyttöä. B, c, d, f, g, x ja z olivat suomen kielessä lainakirjaimia ja siis enimmäkseen tarpeettomia kirjakielessäkin. Esimerkiksi d-kirjainta kuultiin puheessa Juteinin mukaan ainoastaan niissä Suomen maakunnissa, joissa kieli oli jo ehtinyt pilaantua. Juteini pilkkaakin suomen kielen lainakirjaimia ja jättää ne kaikki pois kirjaseen sisältyvässä runossaan Suomen Kielestä, elli Sana-Armeijan Kokous, Perustus-suomeksi.
Julkaistu kirjana: Wiborg : (And. Cedervaller), 1816.
poetiikka
runous
Vuonna 1816 Jaakko Juteini toimitti painosta kaksi suorasanaista kirjoitelmaa ruotsin kielellä: Anmärkningar uti Finska Skaldekonsten (Muistutuksia suomalaiseen runotaitoon) ja Kritik öfver Lån-Bokstäfverna uti Finska Språket (Arvostelua lainakirjaimista suomen kielessä). Juteinin tuotantoa tutkineen Kuuno Talviojan mukaan hän halusi näillä kirjoituksillaan herättää sivistyneistössä suomen kielen harrastusta. Anmärkningar uti finska skaldekonsten on Juteinin yritys omaksi runousopiksi. Talvioja pitää teosta kuitenkin Juteinin tuotannossa vähäarvoisena, eikä se hänen mielestään ansaitse runousopin nimeä. Talviojan mukaan Juteini ei ollut tarpeeksi perehtynyt runousoppiin, minkä vuoksi teos sisältää suoranaisia virheitä.
Julkaistu painettuna: Wiborg : (And. Cedervaller), 1816.
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (A. Cederwallerin kirja-painosta), 1826.
Neuwo-Kirja, elli Lyhykäinen Oppi Hywiin ja Siiwollisiin Ihmisten Tapoin; Nuoruudelle
käytösoppaat
tapakasvatus
Neuwo-Kirja on uudistettu painos Jaakko Juteinin vuonna 1761 ilmestyneestä teoksesta Lyhykäinen Neuwo, Hywihin Ja Siiwollisihin Ihmisten Tapoin; Nuoruudelle. Kirjanen on Juteinin käytösopas nuorisolle. Siinä annetaan ohjeita puhumisesta ja käyttäytymisestä eri tilanteissa ja neuvotaan, miten esimerkiksi pidoissa tai matkustettaessa toimitaan siivollisesti. Esimerkiksi luvusta Kuinga pitää puheen ulos toimituksen oleman? on seuraava neuvo: ”Lyhykäisen. Joka on aina pitkä-puheinen, ja yhtä asiaa niin kauan jarmuttaa, että ei siehen ikänänsä tahdo loppua tulla, sitä on juuri tukela kuullella. Mitäs ajattelet ja sanoa tahdot, sano lyhyeldä; sillä se on wiisaille otollinen.”
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (And. Cederwallerin kirja-painossa), 1819.
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (A. Cederwallerin kirja-painossa), 1817.
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (A. Cederwallerin kirja-painossa), 1816.
sananlaskut
runot
kertomukset
kaunokirjallisuus
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (Cederwallerin lesken ja pojan kirja-painossa), 1844.
Sangari Sionissa, elli Walistuksen Woitto Pimeyden Wallan ylitse
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (And. Cederwallerin kirja-painossa), 1824.
Huilun Humina, elli Takaisin Tulo Wäinämöisen Hywästi jätöstä
Saatuaan ankaraa kritiikkiä ja ivaakin osakseen Jaakko Juteini oli jo päättänyt kokonaan lopettaa runoilemisen ja tehnyt tämän tiettäväksi teoksessaan Lähtö-Laulu, elli Hywästi-Jättö Wäinämöiselle (1819). Kalevalamittaan kirjoittamassaan Huilun huminassa Juteini kuitenkin pyörsi päätöksensä ja palasi Väinämöisensä luokse. Hän ei kuitenkaan kirjoittanut enää pilkkarunoja, vaan omistautui entistäkin enemmän suomen kielen asialle: "Waikuttamaan walistusta, oma kieli ombi kallis – armas paiste auringosta, wieras kieli walo kuusta." Huilun humina sisältää myös erillisen 16-säkeistöisen runon Elämän muoto.
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (And. Cederwallerin kirja-painossa), 1820.
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (A. Cederwallerin kirja-painosta), 1819.
Lähtölaulu, elli Hywästi-Jättö Wäinämöiselle
Kummituksia, elli Luonnollisia Aawis-Juttuja, Walistuksen lisäksi
kummitustarinat
Kummituksia, elli Luonnollisia Aawis-Juttuja -kirjanen sisältää Juteinin saksan kielestä kääntämiä hupaisia kummitusjuttuja. Kertomuksen lopussa kuvatulle yliluonnolliselle tapahtumalle annetaan kuitenkin aina luonnollinen selitys. Näiden "aawis-juttujen" tarkoitus oli aikanaan vähentää kansan keskuuteen syvälle juurtunutta taikauskoa.
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (And. Cederwallerin kirja-painossa) 1819.
kaskut
huumori
Jaakko Juteinin Huwitus-Sanomia on varhainen vitsikirja, jossa kirjoittaja tuo esiin myös 1800-luvun alun yhteiskunnan epäkohtia ja eriarvoisuutta. ”Kirkko-herra sai lehmän ja otti ruumiin saarna-palkan emännän kuoleman jälkeen, – käski kuitenkin Apulaistansa ruumiin saarnaa pitämään. Koska nyt tämä akka oli ollut paha eläissänsä, valitsi Apulainen suuttuneena nämä sanat saarnansa aineeksi: Kaksi sai, ja kaksi ei saaneetkan ; Kirkko-herra sai lehmän, perkele sielun, mutta minä ja lukkari ilman jäimme.”
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (And. Cederwallerin kirja-painossa), 1818.
Pila Pahoista Hengistä, Kolmessa Kanssa-puheessa, Uskon Wahwistukseksi
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (And. Cederwallerin kirja-painosta), 1817.
Lausumisia, ja muita Wakaisia Runo-Kirjoituksia
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (And. Cederwallerin tykönä), 1817.
Perhe-Kunda, Pila-Kirjoitus Epä-Luuloista, Kolmessa Osassa
Jaakko Juteinin Perhe-Kunda on ensimmäisiä suomenkielisiä kokeiluja näytelmäkirjallisuuden alalla. Se on kolmeen osaan jaettu vuoropuhelu, joka on kannanotto koulutuksen ja valistuksen puolesta, taikauskoa ja uskomuksia vastaan. Talollisen poika ja talon renki pilkkaavat kahden vanhan naishenkilön ennustuksia ja uskomuksia. Nuorukaiset, joista toinen tekeytyy naiseksi, alkavat kiistellä vanhusten kanssa aaveista ja taikakeinojen tehosta ja osoittavat lopulta kaiken sellaisen valheeksi. Tapahtumat päättyvät juhlaan talon lehtimajassa, jossa juodaan "walistuksen ja Suuren Ruhtinaan" malja.
runoilijat
Jaakko Juteinin Ajan wiete elli Moninainen runokokous ilmestyi vuonna 1817 Viipurissa. Ajan wiete sisältää pilkka- ja leikkilaulujen lisäksi muutamia lyyrisempiäkin runoja, esim. kauniin rakkausrunon Pojan laulu tytöllensä. Juteinin sydäntä lähellä olevia aiheita olivat mm. suomen kielen asema (Kiwi-piirros Häpy-patsaassa Suomen Oppineille) ja eläinten suojelu (Kuoharista elli Salwajasta). Suurin osa kokoelman runoista noudattaa kalevalaista runomittaa.
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (And. Cederwallerin tykönä), 1816.
Suomalainen, elli Runo Ahkeruudesta Suomessa
Laulu Suomessa
Arvon mekin ansaitsemme
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (A. Cederwallerin kirja-painossa), 1815.
Muisto-Patsas Suomessa Aleksanderille I Keisarille ja Suurelle Ruhtinaalle
Julkaistu kirjana: Turusa : (J. C. Frenckell ja poika), 1815.
Julkaistu kirjana: Turussa : (Frenckellin kirjapainossa), 1810.