SKS:n raportti Eino Leinoa koskevasta Vaasan kaupunginkirjaston materiaalista
Leino, Eino
Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran raportti Eino Leinoa koskevasta Vaasan kaupunginkirjaston materiaalista.
Nevala, Maria-Liisa
runot
dikter
1897
1800-luku
1800-talet
Eino Leinon "Juhlaruno". Kaunokirjailijaliitto perustettiin Aleksis Kiven päivänä 1897. Juhlatilaisuudessa Leino luki kirjoittamansa "Juhlarunon Kaunokirjailijaliiton perustavaan kokoukseen 10 p.lokak.1897". Runon julkaisi Uusi Suometar. - Runo löytyy mm. kokoelmasta Leino, Eino: Runot 1, Otava 1985 (nimellä Syntysanat). --- Juhlaruno Me tiedämme, miksi me yhdyttiin, kädet liittohon vankkaan luotiin, me tiedämme, miksi me riemuittiin, miks huuto se raikkaasti raikui niin, kun juhlamme maljoa juotiin. Me tiedämme, mikä se yhtehen nyt tuonut on vanhat ja nuoret, mitä kertovat keijuset toiveiden, me tunnemme voimamme, tunnemme sen ja seisomme niinkuin vuoret. Mut sydän jos kellä se sylkähtäis punan nostaen poskipäille ja kyynel jos silmähän vierähtäis ja vieras sen näkis ja kysähtäis, me vakaasti vastaamme näille: Me tahdoimme koota tarmomme, kevätvoimamme yhtehen kerran ja ennen taistoa tahdoimme me laskea, kuinka on laaja se ja miehiä minkä on verran. Me tahdoimme kuulla kaikuvan oman kielemme korkealla. Suomen toukohon, toivohon luotettavan, johon pysty ei harmaja halla. Me olemme lapsia oman maan ja kansamme kallihin juurta, se meitä on heijannut helmassaan, sen luotamme päivähän valkenevaan, me uskomme Suomea suurta. Me uskomme Suomemme suuruuteen yli maiden ja merten muiden, sen tieteeseen, sen taiteeseen, sen lauluhun, kuntohon, kantelehen ja humuun sen honkapuiden. Sen uskon sen taistossa sankari ties tulen suihkeena suontensa päissä, sitä laulavi laps, sitä haastavi mies, se on pontemme pohja ja leimumme lies, se on voimamme vastasäissä. Niin, veikkoset, sepä se yhtehen nyt tuonut on vanhat nuoret, sitä kertovat keijuset toiveiden, me tiedämme voimamme, tunnemme sen, ja seisomme niin kuin vuoret! Eino Leino
Kazimir Erik Sandor Lönnbohmin kuolintodistus
Kazimir Erik Sandor Lönnbohmin kuolintodistus. Kesäkuun 5. päivänä vuonna 1906 Kazmír Erik Sándor Lönnbohm -niminen lapsi kuoli suolikatarriin Unkarin valtion kuninkaallisessa lastenkodissa Budapestissa. Lapsen äiti oli nimeltään Eszter Bodon. Kasimir Leino vieraili Unkarissa vuosina 1897 ja 1900, mutta tiedossa ei ole, oliko hän lapsen isä. Kuolintodistuksen kääntöpuolella on kirjeluonnos Eszterille.
hun
Öfverstyrelsen för landtmäteriet, kirje Viktor Lönnbohmille 18.6.1883
kirjeet
Lönnbohm, Viktor
brev
1883
Kirje, jossa Viktor Lönnbohm hyväksytään maanmittari A. Lönnbohmin oppilaaksi. Uppå derom gjord ansökning och med stöd af § 15 i Kejserliga förordningen om landtmäteri styrelsen i landet med mera af den 15. Maj 1848 varder Lyceisten Viktor Gabriel Walfrid Lönnbohm härmedelst antagen till elev för att af Kommissionslandtmätaren A. Lönnbohm i landtmäteri praktik och mätnings handlag vidare inöfvas. Helsingfors å Öfverstyrelsen för landtmäteriet, den 18. Juni 1883. Under Öfverdirektörens tjensteledighet: Niklas Hertz. Johan Grönholm
Hertz, Niklas
Grönholm, Johan
työtodistukset
arbetsintyg
1888
Viktor Lönnbohmin työtodistus Helsingistä (ja kopio). --- Afskrift. Härmedelst intyges det Byggmästaren Herr K. Viktor Lönnbohm under ledning af undertecknad, sommaren samt äfven tidtals, under hösten 1887 utfört mätnings, äfvensom ritningsarbeten för Helsingfors stads byggnadskontor iakttagande berömvärdt uppförande samt fullgjordt sina åligganden med flit och eftertanke. Helsingfors den 10 Januari 1888. Robt. W. Snellman. Afskriften i enlighet med originalet intyga:
Snellman, Robt. W.
Viktor Lönnbohms Afgångsbetyg ifrån Industriskolan i Helsingfors 31.3.1888
päättötodistukset
avgångsbetyg
Viktor Lönnbohmin päästötodistus Industriskolan i Helsingfors -koulusta (ja kopio). Kopion teksti: Afskrift. Afgångsbetyg ifrån Industriskolan i Helsingfors. Eleven Viktor Lönnbohm som under läseåren 1886–87 och 1887–88 genomgått fullständig kurs vid skolans Byggnadsafdelning och numera pröfvats kunna från skolan afgå, har under sin vistelse dersammastdes visat berömligt uppförande och berömlig flit hvarjemte han förvärfvat sig på följande sätt bedömda kunskaper i de till afdelningen hörande läroämnen, nemligen i: Aritmetik berömliga (9). Algebra berömliga (9). Geometri nöjaktiga (8). Deskriptiv geom. nöjaktiga (8). '' ritning nöjaktiga (8). Mekanik nöjaktiga (8). Skrifning nöjaktiga (8). Bokföring nöjaktiga (8). Frihandsteckning nöjaktiga (8). Byggnadslära nöjaktiga (7). Byggnadskonstrukstion nöjakt. (7). Byggnadsritning nöjaktiga (8). Praktisk geometri nöjaktiga (7). Bro- väg- och vattenbyggnadslära nöjaktiga (7). '' '' ritning nöjaktiga (7). Medeltal: nöjaktiga (7 12/15). Helsingfors den 31 Mars 1888. M. Schjerfbeck Facklärare. W. W. Forsman Skolans föreståndare. (Skolans sigill). Siffrornas betydelse: 10–9 Berömliga 7–8 Nöjaktiga 6–4 Försvarliga 3–1 Mindre tillfredsställande. Afskriften i enlighet med originalet intyga:
Forsman, W. V.
Schjerfbeck, M.
arbetsbetyg
1887
Viktor Lönnbohmin työtodistus Helsingistä (ja kopio). Att Herr Viktor Lönnbohm har arbetat å stadens arbeten i 2 månaders tid i och för praktiserande å kloak-kanalers arbeten och varit flitig och trägen vid åt honom anvisade arbeten samt förvärfvat sig grundliga insigter i allt hvad nämnda arbeten beträffar samt varit nykter och villig i alla de åt honom gifna befallningar, intygas på hans begäran. Helsingfors den 3 Juli år 1887. Jakob Nyholm. stadens arbetare.
Nyholm, Jakob
Viktor Lönnbohmin koulutodistus 20.7.1885
koulutodistukset
skolbetyg
1885
Todistus lukion matematiikan ja fysiikan oppimäärien suorittamisesta. Att Viktor Lönnbohm under läseåret 1884–85 för mig genomgått fullständiga lyceers kurs uti matematik och fysik intygas Kristinestad den 20 Juli 1885. F. R. Wahlforss
Wahlforss, F. R.
Industriskolan i Helsingfors, betyg 1.4.1887, Viktor Lönnbohm
Viktor Lönnbohmin koulutodistus Industriskolan i Helsingfors -koulusta.
A. Lönnbohmin pojalleen Viktor Lönnbohmille kirjoittama työtodistus (ja kaksi kopiota). Lyseolainen ja maanmittausoppilainen V. G. W. Lönnbohm, on kaksi vuotta työksennellyt luonani maanmittaus-sisätöissä, jossa hän on osoittanut tyydyttävää taipumusta, kiitettävää uutteruutta ja kiitettävää käytöstä; joka täten todistetaan. Paltamossa 1nä Kesäkuuta 1885 A. Lönnbohm w. komm. maanmittari
Lönnbohm, A.
1893
"Tuiskusäällä"-runon korrehtuurikappale, jonka tekstiä on korjailtu ennen varsinaista julkaisua. Eino Leino kirjoitti runon "Tuiskusäällä" marraskuussa 1893 . Runo ilmestyi Nuori Suomi -lehden vuoden 1895 numerossa. Nuori Suomi oli Päivälehden "kirjallis-taiteellinen joulualbumi", jonka kirjoituksia kuvittivat Akseli Gallen-Kallela, Eero Järnefelt ja Pekka Halonen.
Oskar Lönnbohmin kirje Olga Kyreniukselle 1907?
Lönnbohm, Oskar
Kyrenius, Olga
1900-luku
1900-talet
Oskar Lönnbohmin kirje Olga Kyreniukselle. Kirje on kirjoitettu luultavasti 1907. Oskar ja kirjeessä mainittu Anni-vaimo menivät naimisiin vuonna 1906. Antero ja Annikki ovat perheen lapsia, ja Kalle on Kaarlo Lönnbohm. --- Rakas Täti! Seuraa se 325:n S.M:n aksepti. Mahtanee tulla ajoissa. Jotenkin terveinä ollaan, päätäni kuitenkin usein kivistää iltapäivin ja joskus aamulla herätessä. Poika on vankka takki päällä painaa 16 kiloa. Oli kalossitkin jalassa, on aina touhussa. Nyt oppi vasta ääntämään k:n, viime kuussa r:n ja j:n, joista j ja k:ta käyttää hyvin vähän. Annikki sanoo monta sanaa: ottakee, antakee, auttakee (jo 11 kuisena). juoksee ja telmää, vetää alas pöytäliinoja: eilen vetäisi äitinsä nenän alta täyden kahvikupin silmilleen, onneksi ei palanut, oli huivikin otsalla suojana. Antero tuntee Suomettaren ja Savottaren otsikkokirjaimet. Annikki tuntee S:n ja R:n siitä. Kun lehti tulee, lukevat aina ensin pari kirjainta. Lehmä on ummessa. Lela poikii huhtikuussa. 9 p tienoissa. Hyvä laatuaan. Maksoi 190 S.M. Sen vasikka kasvaa maalla syntynyt viime kesäk. alkupäivinä. Tekee kovasti lantaa Annin puutarhaa varten. Siellä on jo 1 omenapuu, jonka tohtori Johnsson lahjoitti ja kävi Edvard Hendusen kanssa istuttamassa syksyllä. Mökistä on maksettava 590, Edvard on Itä-Preussin kohdalla Kalvarian kaupungissa. Estlander on toinen suomalainen. Hendusen rouva on ollut puutteessa. Tuomari Argillanderin rouva (o.s. Envald) keräsi listalla rahaa muutamia satoja. Uneton, laiha ollut, rouva Aholle valittanut, että söisi joskus muutakin kuin paksua ryssälimppua. Siten tuli asia ilmi. Olen omasta puolestani antanut mitä minulla on, lukenut 2–3 kuukautta ensin Ailin, sitten Arvin kanssa latinaa, että pääsisivät apteekkiin. Ehdolla että maksaisivat sitten kuin jaksavat vaikkapa lapsilleni. Ei ole edes maalla mökki, eikä kaup. irtaimisto palovakuutettu, niin on elämä tiukkaa. Velkain lyhennyksiin on mennyt jo tänä vuonna 500, korkoihin ehkä sama, siihen henkivakuutuksia j.n.e. Olen etukäteen jo ottanut huhtikuun (1/4) palkasta muun paitsi 50 markkaa. On mietitty omaa asuntoa, että hyyryrahalla lunastaisi sen omakseen 10–15 vuoden kuluessa. Velkoja on vielä yli 12,000. – Ernst Bick, kituu, enimmikseen ulkomailla. Kallelle olen velkaa 1,000, pyytää alati lyhennystä. Annin sisar on Moskovassa Granit yhtiön (Hangosta) palveluksessa olevan rakennusmestari Hämäläisen vaimo, Jenny. Hän on kivulloinen, oli täällä 2 kuukautta, tytär Ella oli 1/2 vuotta. Porstuasta koetetaan tehdä mökille kammari. Joku sanoi Annia Anteron Mammaksi. Antero toisena päivänä sanoi äidilleen: Äiti elä ole Mamma! – Hän kutsuu hyvin lihavia rouvia Mammaksi. – Lääninmaanmittari R[...]llä, Kallen hyvä ystävä, oli kirjuri, joka eroaa. Koetin siihen saada Hildaa. Se olikin vaan satunnaisen paikka, eikä mikään vak. virka. – Annilla on privaattioppilaita, jotka lopettavat kurssinsa kohta ja saavat kansakoulunsa päästötodistuksensa kansakoulusta. – Kirjoittakaa sieltä asioista.
Santeri Alkion kirje Nykyaika-lehden toimitukselle 18.8.1898
1898
aikakauslehdet
tidskrifter
Nykyaika-lehti
Kasimir ja Eino Leino julkaisivat Nykyaika-lehteä vajaan vuoden ajan. Kasimir toimi lehden päätoimittajana ja Eino Leino toimitussihteerinä. Lehti ilmestyi kahdesti kuussa ja esikuvana oli englantilainen Review of reviews, kansansivistykseen tähtäävä aikakauslehti. Lehdessä käsiteltiin kotimaista ja ulkomaista kirjallisuutta, julkaistiin käännettyjä artikkeleita ja erilaisia yhteiskunnallisia artikkeleita. Kasimir avasi toimittajan roolissa veljelleen monia ovia ja tutustutti tämän moniin tärkeisiin ihmisiin. --- Laihia 18/8/98. "Nykyajan" arv. Toimitus, Helsinki. Pyydän saada mukana seuraavalla kortilla ilmoituksen josko "Nykyaika" lehteä saapi vielä tälle vuodelle tilata. Wasta nyt olen ollut tilaisuudessa tutustua lehtenne muutamiin numeroihin ja huomannut sen todellakin huomattavassa määrässä vastaavan tarkoitustaan. Kun ei käsiini sattunut joutumaan näyttönumeroa, jouduin jo vuoden alussa tilaamaan niin paljon muita lehtiä etten katsonut voivani enempi rahoja tähän tarkoitukseen käyttää. Kun "Nykyaika" sitä paitsi on liijan kallis vaihdettavaksi Pyrkijään, niin tilaisin nyt kuitenki mielelläni lehtenne jos kaikki nrot ovat saatavissa. Toivottaen menestystä hyvälle yrityksellenne piirrän Kunnioittaen Santeri Alkio.
Alkio, Santeri
Oskar Lönnbohmin kirje sukulaisille 1907?
Oskar Lönnbohmin kirje Paltamosta sukulaisille. - Kirjeessä mainittu perheen pian syntyvä kolmas lapsi on Seppo tai Aino. --- Rakkaat sukulaiset! Influentsaa ensin minä yhden päivän klo 2:sta makuulla, sitten Antero vilustui, kun lyhemmin sanoen ei ollut housuja jalassa, kun uutta kelkkaa kokeili 2 tuntia, sitten Annikki ylenantoi 1 päivän. Antero houraili, lähes 40 % kuumetta 1 yön, ajoi muka automobiililla! Palvelija vilustutti törkeällä tavalla. Sitten Anni oksennellut, valitellut. Sitten nyt vahn. palvelija. Muilla lievää paitsi Anterolla 1 yö. Askareet on tehty, minulla työtä jälkijätöllä. Kolmatta perillistä odotetaan uudenvuoden jälkeen syntyväksi. On ollut 3 lainaa irtisanottuna, 1 järjestämättä, 1 vähän kesken. Lähetin taas vekselin (950:–) Kajaaniin 100:– Turkuun velkaan 100:– Annin henkivakuutus 40:– Vuokra 162:50 Vippi Rydmanilta 5:– –'' – Hannikaiselta 30:– Antinpäiväksi varattu 3:– Palvelijain palkat noin 22:– Postiin, kirjepapereita, kuoria, mustetta 3:– Loput jaksoi korjata. Vieraita ei varsin ollut Antin päivillä, tiesivät kitumisen. Vasta lisää. Oskar
Urho Haapasen runo Eino Leinolle. --- Eino Leinolle. Lennelköön sun laulusesi säkeninä säihkyten alle joka kurkihirren, [...] jokaisen! Lämmintä se liehtokohon, niin tuulet keväällä; sytytelköön sydämiä nuorten sekä mieliä! Kaikukoon sun kanteleesi vielä kauan – toivon ma. Pysyös kuin tähän asti miesnä, miesten keralla! Kiitos, kiitos laululoistas kiitos taitohestasi! Tiedän, että sulle lausun kiitoksen mä kansani. Urho Haapanen
Haapanen, Urho
fin
Santeri Alkion kirje Kasimir Leinolle 26.8.1898
Leino, Kasimir
Kirje Alkiolta Kasimir Leinolle, joka aikoi julkaista Nykyaika-lehdessä jatkokertomuksena runomittaisen historiallisen murhenäytelmänsä "Jaakko Ilkka". Ensimmäinen näytös ilmestyi vuoden 1898 joulunumeron liitteenä. Osa näytöksistä jäi kuitenkin julkaisematta Nykyajassa lehden lopettamisen vuoksi. --- Laihia 26/8 – 1898. K. Herra Tohtori Kasimir Leino, Hki. Arvoisasta kirjeestänne t. k. 22ltä sekä hyväntahtoisesti lähettämistänne Nykyajan numeroista pyydän lausua vilpittömän kiitokseni. Mielihyvällä täytän toivomuksenne ja lähetän jonkun kertomuksen "Nykyaikaan" kunnes saan aikaan jotain sopivaa. Näytelmäänne "Jaakko Ilkka" odotetaan uteliaisuudella ja pyydän puolestani saada onnitella Teitä että olette valinneet tuon aiheen joka epäilemättä on dr. teokselle kiitoollisimpia mitä Suomen historia tarjoaa. Jos Teillä olisi ollut tilaisuutta asettua Härmään tahi Kauhavalle joksikin aikaa oleskelemaan nyt, kun työnne vuoksi olette erityisestikiintynyt Etelä-Pohjalais-luonteisiin, niin olisitte varmaankin huomannut monta uutta näkökohtaa. Sillä minun ymmärtääkseni on E.Pj-luonne juuri noilla seuduille tyypillisin. Muuten uskallan lausua Teille yksityisen iloni siitä, että Suomen Runotar yleisesti on taasen alkanut löytää jalkainsa alle isänmaallisen pohjan. Olkoonkin että taiteen, ennen kaikkea Runottaren pitäisi olla yleismaailmallinen samalla tavalla kuin uskonto. Mutta jos Runottarella meidän aikanamme vielä ei ole isänmaallisuuden lämmin pohja jalkainsa alla, jos se haparoitsee etsien innostuksen aiheita tulee se kyllästyttäväksi ja väsyttäväksi samoin kuin uskonnollisuus joka etsii tyydytystä ulkomaisista muodoista. Toivottaen Teille onnea "Jaakko Ilkan" valmistumisen johdosta piirrä Kunnioittaen Santeri Alkio.
Kasimir Leinon kirje Olga Kyreniukselle 2.2.1900
1900
Kasimir Leinon kirje Kuopiosta tädilleen Olga Kyreniukselle Helsinkiin. Kirjeen kirjoittamisen aikaan Kasimir oli sairaana ja Nykyaika-lehti lakkautettu. Kasimir murehti täyttämättä jääneitä tilauksia. - Lukkari Lüger on ilmeisesti hahmo Frans von Schönthanin näytelmässä Hullutusten hetki. --- Kuopio 2 p. helmik. 1900. Täti hyvä Piru periköön, siis meidät itsekunkin, sillä kiittämättömyys on maailman palkka, sanoo lukkari Lüger "Hullutusten hetkessä". Se nyt näkyy olevan niin määrätty, että minun täytyy lempojen tautta – sillä tietysti ei Eino nytkään ole painattanut kiertokirjettä, jolla olisi Nykyajan kunnialliseen hautaan saanut – menettää maineeni tulevien polvien silmissä ja että minua kaikenlaiset "lorvit" pääsevät osoittelemaan raha-asioistani ja nylkemään vielä jälestäkin päin. Sille Haaviston lurjukselle lähetän tässä 125, vaikka rahani kyllä parempaankin tarvitsisin, mutta kirjapainosta saavat antaa spesifieeratun laskun, jota sitten hiljalleen maksetaan, mikäli jaksetaan. Lempo tässä jaksaa enää ajatella kenenkään pääkivistyksiä, enemmän omia kuin muidenkaan, työtä on, kiire on, tekee minkä jaksaa ja kun ei jaksa, niin kaatuu ja kuopatkoot ne, jotka jälelle jäävät. Hyvästi vain ja kiitoksia vaivoista Kasimirilta Ottakaa Haavistolta kuitti ja lähettäkää se minulle
"Suomen laululinnut" ; "Ateenalaisten laulu", 1899?
käännökset
översättningar
1899
Runo "Suomen laululinnut" ja runosuomennos "Ateenalaisten laulu". Eino Leino julkaisi kevättalvella 1899 useita routarunoja, mm. runon "Suomen laululinnut". Runon painetussa versiossa on kaksi käsikirjoituksesta puuttuvaa säkeistöä: Mut missä me impysen huokaavan näämme lehdossa, leppien alla, me laulamme laulumme vienoimman: "Oi, impynen leppien alla, miks huokaat? Sulla on tehtävä myös, katso, tuho on kansasi nieltä, tytär Suomen, nouse oi, suuri on työs, sytä sulhossas sankarin mieltä!" Ja missä me poikasen istuvan näämme vierellä virran laineen, me laulamme laulumme uljaimman: "Oi, kauniit on laakerit maineen! Ovat sorjat ne umppuset unelmain, mut sorjemmat tekojen tertut. Käy, poikanen, poimi, ja haudallas ain on laulava kevään kertut." Runon "Suomen laululinnut" käsikirjoituksen kääntöpuolella on Eino Leinon käännösluonnos Viktor Rydbergin runosta "Athenarnes sång", joka Suomessa tunnetaan Sibeliuksen säveltämänä kappaleena. Runosta on useita suomenkielisiä versioita. Rydbergin alkuperäinen teksti: Härlig är döden, när modigt i främsta ledet du dignar, dignar i kamp för ditt land, dör för din stad och ditt hem. Därför med eldhåg upp att värna fädernejorden! Ila att offra med fröjd livet för kommande släkt! Fram, I ynglingar, fram i täta, oryggliga leder! Aldrig en känsla av skräck, aldrig en tanke på flykt! Skam och nesa drabbar en här, då i fylkingespetsen framom de unge man ser gubben förblöda och dö. Detta höves ju främst en yngling, medan han ännu älskligt i lockarna bär vårliga blommornas krans. Fager för kvinnor, ståtlig för män må han synas i livet; skön är han ännu som död, fallen i slaktningens mitt. --- Ei saa painaa! Suomen laululinnut. Me laulamme laulua vapauden sulon Suomemme taivahalla ja vaikka Suomi on suruinen ja kansa on kaipuun alla, me laulamme vaan, emme muuta me voi, miten raitis on metsän tuuli, miten rakas on taivahan vapaus, oi, ken kerran sen kuiskehet kuuli. Me olemme lintuja pieniä vaan, mut suustamme Jumala puhuu, Hän käskevi kansansa valvomaan, vaikka turmion huuhkajat huhuu, me lennämme, laulamme ilmoille, missä näämme me petturin, konnan, mut sen maan kuuleko me kiitämme, joka vaarass' on vankkumatonna. Me lennämme, laulamme ympäri maan, me lietsomme pyhää tulta, me istumme linnojen ikkunaan, joista kiiltävi päärlyt ja kulta, maan mahtavilta me kysymme näin: "Laps Suomen, sulla on kansa, sit' oletko vienyt sä päivään päin vai tallannut tuskassanasa?" Me istumme vierelle opin tien, jota tietoviisaat astuu: "Muru anna, sen lohduks ma heille vien, joiden silmät nyt surusta kastuu." Ja kyntäjän korvaan me kuiskimme: "Oi kynnä, oi ysyävä, kynnä, on kuolohon tuomittu kansa se, jonka aura on väsähtynynnä." Me veisaamme laulua vapauden, me Herran tahtoa teemme, ja soipa korvissa sortajien öin, päivin on säveleemme se on nouseva niinkuin ukkonen, se on kasvava kansan voimin, ja kaikuva laulu on vapauden täällä kerran töin sekä toimin. Eino Leino
Rydberg, Viktor
Kirjekuori Kasimir Leinolta Olga Kyreniukselle 27.1.1902
kirjekuoret
kuvert
1902
Kirjekuori, jonka Kasimir Leino on lähettänyt Kuopiosta Olga Kyreniukselle. --- Kasimirilta silloin kun hän oli sairas [...] Neiti Olga Kyrenius Helsinki Antink. 30 / [...] [leima osoitepuolella] Kuopio [...] [leima kääntöpuolella] Helsinki 27.1.02
historiikit
liikuntaseurat
urheilu
voimistelu
työläisurheilu
historiker
idrott
gymnastik
arbetaridrott
gymnastik- och idrottsföreningar
1904
1924
Vaasa
Vasa
"Kiiston" 20-vuotiskertomus 1904-1924 Lukijalle 20-vuotiaalle, K. V. Urheilu ja työväen luokkataistelu, J. Kemppainen Historiikkia V. ja U-seura "Kiiston" toiminnasta ajalta 1904-1924 V. ja U-seura Kiiston Naisosaston 20-vuotistoiminnasta, L. K. Katsaus Ukko-osaston toimintaan, J. A. M. Voimistelu, Ville Härö, Voimistelija Nuortenjaoston toiminnasta, H. A: Hiihdosta, H. A. Pikapiirtoja jalkapalloilusta, M. S. Nyrkkeilyn alalta, A. P. Merkintöjä yleisurheilun kehityksestä, Ville Härö Paini historiikkia 20-vuotisjuhlan ohjelma
V. ja U.Seura "Kiisto" r.y., Vaasa
Vaasa, O.-Y. Kirjapaino A.-B.
tukkukauppa
partihandel
kangaskaupat
tygaffärer
Hovioikeudenpuistikko
Hovrättsesplanaden
yritykset
företag
Kangas- ja rihkamatavarain tukkukauppa. Waasa Perustettu 1905. J. Lassila Frith. Tikanoja Partihandel med tyger och korta varor. Wasa.
Suomen kauppa, meriliike ja teollisuus
swe
postikortit
valokuvat
kotiseutu
paikallisuus
huvilat
laiturit
saaristo
Fridskär
Boskär
Union Postale Universelle Carte Postale Grand-Duché Finland. Serie C. No. 22. Villa Fridskär oli aikaisemmin Levonien huvila. A. A. Levon oli Vaasan Puuvillatehtaan perustaja. Villa Fridskär, f.d. Levonska Villan. A.A. Levon var grundare av Vasa Bomullsfabrik.
Harry Schauman’s Bokhandel
saaristot
villor
skärgårdar
postkort
fotografier
Bengtskäret
Revels sund
Rewell sund
Union Postale Universelle Carte Postale Grand-Duché Finland. Serie C. No. 24.
kirjakaupat
bokhandlar
Harry Schaumans kulturella intressen länkades tidigt in på bokhandeln, Han gjorde under åren 1902 och 1903 undan en del volontärtjänst i Waseniuska bokhandeln i Helsingfors och köpte 1906 Conrad Freeses bokhandel i Vasa. Om man undantar hans privata bibliotek, satte bokhandelsverksamheten knappast några djupare spår i hans liv. De förändrade förhållanderna i det schaumanska huset gjorde att hans intresse under den följande tiden alltmer kom att inriktas på mera omfattande ekonomiska uppgifter. Den praktiska skötseln av bokhandeln överläts åt mer fackmässiga krafter. Den schaumanska bokhandeln övergick 1912 i Aina Gros' ägo. Wikman, Karl Robert Villehard : Harry Schauman 1879-1932, en minnesteckning/Österbottnisk Årsbok 1963 utgiven af Svensk-Österbottniska Samfundet Harry Schaumans Bokhandel utgav Foto-postkort, i vilken branch urvalet genom Harry Schaumans initiativ blev aktuellare och rikare - nytt reportage från fester coh tävlingar, bilder av brandkåren, beredd till utryckning, interiörfoton mm. Personer i aktion ses nu på de tidigare ofta folktomma vyerna. Ett exempel på korten presenterar den Schaumanska villan, Villa Strömsvik i Västervik.
und
laivanvarustajat
kauppaneuvokset
skeppsredare
kommerseråd
Carl Gustaf Wolff syntyi Noormarkussa vuonna 1800 rykmentin kapellimestarin poikana. Isän varhaisen kuoleman takia hän joutui jo 12-vuotiaana hankkimaan toimeentulonsa kauppa-apulaisena Porissa. Vuonna 1818 Wolff muutti Vaasaan ja seitsemän vuotta myöhemmin hän perusti oman liikkeen. Ura laivanvarustajana teki hänestä paitsi maan suurimaan alallaan, myös varakkaimman henkilön Vaasassa ja ehkä myös koko Suomessa. Paitsi merkittävänä työllistäjänä ja veronmaksajana luonteeltaan inhimillinen Wolff tunnettiin varsinkin nälkävuosina vähävaraisten auttajana, joskin hän painotti aina oman työn merkitystä toimeentulon hankkimisessa. Mielipiteiltään vanhoillinen Wolff vastusti Vaasan palon jälkeen kaupungin siirtoa eikä hän merenkulkijana hyväksynyt rautateitäkään. Valtiopäiväedustajana Wolff oli kahteen otteeseen. Kauppaneuvos Carl Gustf Wolff kuoli matkallaan Tukholmassa vuonna 1868. Kari Leinamo: Valmistettu Vaasassa – Neljä vuosisataa teollisuutta, 2006
varustamot
skeppsrederier
Wolffs segelrederi På sin tid det största i Finland och hela Norden Av sekreteraren i Wasa handelsförening J. G. R. Lind Suomen merenkulku – Finlands sjöfart 1934
Lind, J. G. R.
Suomen merenkulku - Finlands sjöfart
laivaliikenne
laivanvarustus
laivasto
laivat
merenkulku
historia
tilastot
båttrafik
rederiverksamhet
flotta
fartyg
sjöfart
statistik
Suomi
Finland
Finlands Skepps-kalender för år 1873. Utgifven av Carl Gust. Wolff. jemte Förteckning å Ryska General-Konsuler, Konsuler, vice Konsuler och Konsular-Agenter å de flesta utländska orter. Nikolaistad, 1867. F. W. Unggrens Boktryckeri. Utgifvarens Förlag. Sammandrag öfver städernes segelfartyg och lästetal år 1865. Jemförelse emellan städernes fartygs antal och lästetal för nedanstående år (1869-1873).
Carl Gust. Wolff
Finlands Skepps-kalender för år 1871. Utgifven av Carl Gust. Wolff. jemte Förteckning å Ryska General-Konsuler, Konsuler, vice Konsuler och Konsular-Agenter å de flesta utländska orter. Nikolaistad, 1867. F. W. Unggrens Boktryckeri. Utgifvarens Förlag. Sammandrag öfver städernes segelfartyg och lästetal år 1865. Jemförelse emellan städernes fartygs antal och lästetal för nedanstående år (1867-1871).
Finlands Skepps-kalender för år 1870. Utgifven av Carl Gust. Wolff. jemte Förteckning å Ryska General-Konsuler, Konsuler, vice Konsuler och Konsular-Agenter å de flesta utländska orter. Nikolaistad, 1867. F. W. Unggrens Boktryckeri. Utgifvarens Förlag. Sammandrag öfver städernes segelfartyg och lästetal år 1865. Jemförelse emellan städernes fartygs antal och lästetal för nedanstående år (1865-1870).
Finlands Skepps-kalender för år 1868. Utgifven av Carl Gust. Wolff. jemte Förteckning å Ryska General-Konsuler, Konsuler, vice Konsuler och Konsular-Agenter å de flesta utländska orter. Nikolaistad, 1867. F. W. Unggrens Boktryckeri. Utgifvarens Förlag. Sammandrag öfver städernes segelfartyg och lästetal år 1865. Jemförelse emellan städernes fartygs antal och lästetal för nedanstående år (1863-1868).
Finlands Skepps-kalender för år 1867. Utgifven av Carl Gust. Wolff. jemte Förteckning å Ryska General-Konsuler, Konsuler, vice Konsuler och Konsular-Agenter å de flesta utländska orter. Nikolaistad, 1867. F. W. Unggrens Boktryckeri. Utgifvarens Förlag. Sammandrag öfver städernes segelfartyg och lästetal år 1865. Jemförelse emellan städernes fartygs antal och lästetal för nedanstående år (1862-1867).
Finlands Skepps-kalender för år 1865. Utgifven av Carl Gust. Wolff. jemte Förteckning å Ryska General-Konsuler, Konsuler, vice Konsuler och Konsular-Agenter å de flesta utländska orter. Wasa, 1865. F. W. Unggrens Boktryckeri Sammandrag öfver städernes segelfartyg och lästetal år 1865. Jemförelse emellan städernes fartygs antal och lästetal för nedanstående år (1861-1865).
kirjastohistoria
bibliotekshistoria
Vaasan kaupunginkirjaston historia vuodesta 1863 nykypäivään.
Paro, Leena
kirkkorakennukset
Nakkila
Nakkilaan rakennettua Suomen ensimmäistä funkkistyylistä kirkkoa käsittelevä lehtiartikkeli. Julkaistu Satakunnan Kansassa vuonna 2009.
Aaltonen, Hannu
Nakkilan kunnankirjasto
Leppänen, Hanna
nahkiainen
pyynti
Nakkilalaisten nahkiaispyytäjien haastatteluihin pohjautuva kirjoitus. Koonnut Riitta Rantanen Satakuntalaisen Osakunnan kotiseuturetkellä vuonna 1962.
Rantanen, Riitta
Vuosina 1763-64 rakennettu Nakkilan ensimmäinen kirkko. Rakennus purettiin vuonna 1937.
Kirkkoväkeä Nakkilan vanhan kirkon pihamaalla
ihmiset
Pariskunta kuvattu 1900-luvun alussa. Taustalla Nakkilan vanha kirkko.
museot
meijerit
Juustomeijerimuseossa on nähtävillä Nakkilan Osuusmeijerin juustolassa käytettyä kalustoa. Museo sijaitsee vuonna 1859 rakennetussa viljamakasiinissa. Sisäkuvat ottanut Ritva Raivio vuonna 2003. Ulkokuvan ottanut Niina Uusi-Seppä vuonna 2009.
Uusi-Seppä, Niina
Raivio, Ritva
Vihtori Grönroosin keräysaineiston tarkastelua
perinteenkerääjät
kansanperinne
Grönroos, Vihtori
Ruskilan kotiseutulehti Tyvipään kylässä vuonna 2005 ilmestynyt artikkeli.
Ylikoski, Kari
Nakkilalainen keinutuoli ei keikahda ympäri
keinutuolit
Kankeri, Kari-Pekka
Maaseudun Tulevaisuus esitteli nakkilalaista keinutuolitaitoa vuonna 2005.
Rohila, Marjatta
Ruskilankosken viimeiset nahkiaistokeitten rakentajat
Ruskilan perinnepiirin haastattelema Toivo Laaksonen kertoilee nahkiaistokeitten rakentamisesta. Maire Raunion laatima kirjoitus ilmestyi Ruskilan kotiseutulehti Tyvipään kylässä vuonna 1998.
Raunio, Maire
Laine, Heikki
Turun Sanomissa vuonna 1979 julkaistu juttu nakkilalaisesta keinutuolimestarista Heikki Laineesta.
Loueniva, Eija
Kulmala, Esa
itsetilitys
itsetuntemus
kärsimys
Kailas, Uuno
Kirjastot.fi
avioliitto
kaipaus
naisen asema
rakastuminen
maaseutu
pappilat
1880-luku
Aho, Juhani
ihmissuhteet
Jotuni, Maria
rakennukset
Seuratalo Karhulan lähistöllä sijainnut rukoushuone 1920-luvulla. Rakennus purettiin 1948. Alemmassa kuvassa rukoushuone kuvan oikealla reunalla.
suojeluskunnat
1920-luku
Nakkilan suojeluskuntalaisia 1920-luvulla. Vanha kirkko taustalla.
Laine, Eetu
Taitajassa vuonna 2006 julkaistu artikkeli nakkilalaisesta keinutuolimestarista Eetu Laineesta. Kuvat: Heidi Cavén.
Cavén, Heidi