Karjala
Impilahti
kansanopistot
perustaminen
historia
historiikit
Itä-Karjalan kansanopisto perustamiseen Laatokan Karjalassa saatiin lupa 8.3.1906, Saman vuoden marraskuussa kansanopisto aloitti toimintansa Impilahden Viipulanniemessä. Jo vuonna 1896 aloitettu kansanopistoasian valmistelu Karjalaan sai päätöksen. U. Karttusen kirjoittama 20-vuotishistoriikki kertoo Itä-Karjalan kansanopiston alkuajoista.
Karttunen, U.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.6109 KAR
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Kierreselkäinen miniatyyrikirja, jossa tekstiä, kalvokuvia ja väripapereita. Liittyy Ulla Karttusen videoon "This is not art". Uniikkikappale.
Karttunen, Ulla
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Teos on taiteilijakirja. 21-sivuinen vihkonen käsin taitellussa kuvioidussa kuoressa. Teksti liittyy kuvataiteilija Mika Aalto-Setälän teokseen "Ulla Karttusen muotokuva" (1994). Tämä teos käsittää Ulla Karttusen kokonaisuudessaan ja on siis täydellinen muotokuva, jossa kuvaa ei voida erottaa kohteestaan. The Photographic Museum of Finland Galleria del Credito Valtellinese art = act / Superficial forever 10.11. - 4.12.1994.
Aalto-Setälä, Mika
Garner, Michael
Teos on taiteilijakirja. Kirjan teemana rakkaus, kuolema ja Jumalan olemus. Liittyy näyttelyyn Tuomiokirkon kryptassa 11.9.2002 klo 18-22. Näyttelyvieraille annettiin lahjaksi Ulla Karttusen Punainen kirja.
Karvonen, Helka
Keuruun kaupunginkirjasto
Lehtori Nantti Sainion arvaamaton lähtö maailmasta ja vaimonsa vangitus
arkkiveisut
Hämeenlinna
murhat
rikokset
1890-luku
F. A. Kaseliuksen laatima arkkiveisu kertoo hämeenlinnalaisen lehtorin Ferdinand (Nantti) Sainion murhasta, josta tuomittiin lehtorin Aina-vaimo. Arkkiveisu on painettu Tampereella Uuden kirjapaino-yhtiön kirjapainossa.
Kaselius, Frans August
Julkaistu painettuna: Tampere: Uuden kirjapaino-yhtiön kirjapaino, 1892. http://www.tampere.fi/kirjasto/digiaineisto/arkkiveisut/maalliset/kaselius.pdf
Tampereen kaupunginkirjasto
Kasimir Leinon kirje Minna Canthille 19.10.1891.
kirjailijat
järjestötoiminta
kirjeet
Minna Canth
Kasimir Leino
Kasimir Leinon kirje Minna Canthille 24.8.[1891].
filosofia
Kirjeen päiväyksessä ei vuosilukua, vaan se on päätelty kirjeen sisällöstä. Leino mainitsee kirjeessä listasta, jonka on tehnyt Nietzschen tutustumisen arvoisista teoksista ja jonka lähettää kirjeen mukana Canthille. Kyseinen suosituslappunen on säilynyt Suomalaisen kirjallisuuden seuran kirjallisuusarkistossa.
Kasimir Leinon ja muiden sähke Minna Canthille 1895.
onnittelut
ensi-illat
sähkeet
näytelmät
Eero Erkko
Santeri Ingman
Hultin
Reijonen
Sjöberg
Frisk
Sähke on repeytynyt kolmeksi kappaleeksi ja sen päiväys epäselvä. Anna Liisa -näytelmän ensi-ilta oli 2.10.1895. Sähkeessä Kasimir Leino, Eero Erkko, Santeri Ingman, Reijonen, Hultin, Sjöberg ja Frisk onnittelevat Minna Canthia luultavasti näytelmän ensi-illan johdosta.
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Kask, Eve
Ets, Mari
Jõeste, Marje
Phillips, John
Teos on taiteilijakirja. Teoksen sisällä tekijämerkinnät: 13 kuivaneulakaiverrusta / Pentti Kaskipuro ; 13 runoa / Kari Saviniemi. Paperitaitokset (15 kpl) tumman sinivihreän kotelon sisällä, lukitus kiinalaiseen tyyliin. Painos 20 numeroitua kappaletta ja neljä numeroitua taiteilijankappaletta.
Kaskipuro, Pentti
Saviniemi, Kari
Koulunkäyntiä ja asuntolaelämää Salmijärvellä
Saarikoski
Salmijärvi
Luoma, Samppa
Keränen, Elli
koulut
asuntolat
kolttasaamelaiset
kuri
Sisarukset Elina ja Elsa musitelevat koulunkäyntiä ja asuntolaelämää Salmijärvellä. Vaikka kuri oli melko kova, on kouluajoista kuitenkin jäänyt hyvät muistot. Koulukäyntiin sisältyi askartelua ja leikkejä. Lisäksi oppilaat keräsivät marjoja ja sieniä koulun keittolaan.
Kässi, Marja Elina
Rantanen, Elsa
Nemtsinkoff-Körkkö, Tarja
Pyhäjoki (kunta)
teatteriarvostelut
harrastajateatterit
harrastajanäyttelijät
Kaleva
artikkelit (julkaisut)
Kastelli, Kerttu
Pyhäjoen kirjasto
Katainen, Arja
Teos on taiteilijakirja. "Pelikorttikirja on käsinsidottu kirja, joka on tehty vanhasta korttipakasta. Pelikortteja on työstetty sekatekniikalla maalaten ja piirtäen. Yhteen liimattu ja ommeltu korttipakka aukeaa tietyistä kohdista niin, että aukeama muodostaa pienen diptyykin" (A. Katainen). Teos sisältää kaikki pelipakan kortit, osa yhteenliimattuina. Uniikkikappale, taiteilijan signeeraama.
Höveli kassööri ja tarina Emma-valssista
Luusuan kämppä
Möyryvaara
Kiviniemi, Mikko Mikonpoika (Pikkumikki, Mikki)
Kangasniemi, Eenokki
Kagasniemi, Juho
savotat
1920-luku
Vuotta 1921 kutsuttiin villiksi vuodeksi savotoilla ansaittujen hyvien tienestien takia. Puusta maksettiin 5 mk/juoksumetri ja saaduilla tuloilla Aukustin isä osti hyvän hevosen 10 000 markalla. Aukusti muistelee myös, kuinka Mikko Kiviniemi lähti kesken savotan katsomaan perhettään ja varusti hevosreen täyteen heinää kassöörin luvalla. Palkanmaksun aikana Mikko kyseli eikö palkasta pitäisi vähentää kotit, heinäkuorma ja talven sapuskat. Kassöörinä toiminut Kangasniemen Junnun poika Eenokki oli sanonut, että töistähän sulle maksetaan ei menoista. Mikko oli tuumannut jälkeenpäin, että sattuipa minun kohdalleni hyvä kassööri. Liekö syynä ollut Pikkumikin "fakiirin" ja viulunsoitannan lahjat, joilla hän hauskutti metsäherroja. Emma valssista syntyi hauska tarina, kun Kauppamatin kammarissa kauppiaan tytöt olivat soittaneet grammaria. Kauppamatti oli huutanut tytöille, että laittakaapa soimaan se Villiruusu, joka löytyy sieltä Emman takapuolesta. Tästä sai alkunsa jätkien keskuudessa hupia aiheuttanut pyyntö Emmavalssin soittamisesta.
Katajamaa, Aukusti
Mansikka-Aho, Vilho
Lehtonen, Kalle
ruokatalous
Villinä talvena lakkolaiset polttivat yhtäaikaa kaksi sunaa. Toinen palo Tsarmijärvellä ja toinen Kirakkavuonossa. Lakkolaisten tarkoituksena oli saada palkankorotusta. Tsarmijärven savotalla hakattiin jopa 450 000 tukkia. Ruokapuoli oli melko yksipuolista, sillä savotalla ei ollut kokkia.Savotoilla syötiin pääasiassa läskiä ja poronlihaa. Savotan ruokahuollosta vastasi isäntä Lehtinen, jonka toimittamat perunavarastot piti saada turvaan saunapaloista.
Akujärvi
Mutenia
Ylitornio
suvut
Kertojan äiti on kotoisin Akujärveltä ja isä Ylitorniolta. Katajamaan suku on tällöin tullut Akujärvelle. Äidinäiti on kotoisin Hämeenkyröstä. Hän on Heikki Kyrön ja vaimonsa ottotytär ja muuttanut Kyrön pariskunnan mukana Akujärvelle.
Ulkuniemi
Sammakkoniemi
Tsarmivuono
Kaikunuora
Jääskö, Kalle
Väisäs-Aapeli
Ruokolais-Vikke
Kangasniemi, Mikko
hakkuut
Aukusti Katajamaa hankki ensimmäisen poromerkkinsä työpalkallaan Kangasniemen Mikolta v. 1924. Poromiehen hommat saivat kuitenkin odottaa, sillä Aukusti joutui lähtemään isänsä avuksi Inarijärvellä sijaitseville savottatyömaille. Hän työskenteli ensiksi hevoshommissa, mutta siirtyi sittemmin mittamiehen hommiin. Puiden kaato tapahtui justeerilla ja mittaaminen metrimitalla ja nauhalla. Justeerit korvattiin pokasahalla kun Norjassa savotoilla työskennelleet toivat niitä Inariin 1923. Savottakämpät ja hevostallit olivat niin kylmiä että hevosten ruoka jäätyi ja kämpän lämmittäjäksi piti palkata yövahti.
Rahajärvi
Inari
Raha-Kaija
kalastuspaikat
kalastusoikeus
Pappi lähti kylästelemään Rahajärvelle, kun tiesi että siellä asui yksinäinen naisihminen. Kun ilta koitti niin Rahakaija lupasi lähteä viemään papin porokyydillä Inariin, kun oli itselläkin asiaa sinne. Hän pakkasi kuitenkin mukaan laavun, makaukset ja ruokaa. Kun tuli pimeä ja vielä lumisade laitettiin laavu ja jäätiin tulille yöksi. Saman vällyn alla oli tilaa molemmille. Vuoden päästä nainen palasi papin puheille sanoen että olet nyt minulle velkaa. Rahakaija sanoi tarvitsevansa järven kalastuspaikakseen, sillä hän kyllä pärjäisi tytön kanssa. Niin myös kävi.
Armeijamuistoja ja tarinaa metson pyynnistä
Pehkonen, Lenne
Katajamaa, Heikki
metsästys
metso : pyynti
Aukku muistelee armeijan aikuista talon siivousta ja siihen liittyneitä sattumuksia. Metson pyynti sai miesten kesken pientä kilpailuhenkeä aikaan. Kun kaverit kaipasivat vaihtelua ainaisen mettokeiton syöntiin, tarttui Aukku kivääriin ja kävi kellistämässä muutaman jäniksen ruokapöytään.
Lenne
ketut
jänikset
Kertoja on ampunut jäniksiä paljonkin. Hän kertoo kuinka hän toi kaksi ampumaansa jänistä kavereilleen asentopaikalle kehottaen valmistamaan vaihteeksi jänispaistia. Hän oli myös ampunut pari kettua. Toiseen kettuun hän ei heti kunnolla osunut. Ennen ratkaisevaa osumaa kettu katsoo häntä pahoilla silmillä ja noituu hänelle kolme päivää kestävän lonkkakivun.
Koppelo
Lumilampi, Väinö
Ruotsalainen, Eero
sota-aika
naiset
Lumilammen Väinö joutui kiipeliin naisten kanssa, häntä piiritti kolme naista. Kun hän meni naimisiin yhden kanssa, niin sisko tuli perässä. Ruottalan Eero alkoi tapailemaan tätä Aliisaa, siskoa ja meni naimisiin. Väinö oli naimisissa kuolemaansa saakka.
Akujärvi, Tauno
rengit
avioliitot
Raja-Joosepilla oli renkinä kolttapoika. Renki haki itselleen vaimon. Raja-Jooseppi sanoi, että te ette sovi toisillenne ja he sitten erosivat. Vaimo jäi Raja-Joosepin haltuun. Joosepille tuli pororengiksi Akujärven Tauno, joka rakastui kolttapojan entiseen vaimoon ja meni naimisiin tämän kanssa. He saivat kaksi poikaa. Sitten tulivat saksalaiset ja vaimo alkoi riiaamaan heidän kanssaan ja sai myös lapsen saksalaisen kanssa. Tauno otti eron. Vaimo meni evakkoreissulla taas naimisiin ja jäi sille reissulleen.
Inarin luonto tarjoaa loistavat mahdollisuudet matkailulle
Ivalo
Saariselkä
Inarijärvi
Magga, Pauli
matkailu
ohjelmapalvelut
matkailuyritykset
luontomatkailu
Lapin Luontolomat Oy
"Lapin luonto ja erämaat ovat matkailun vetovoima, jota ei vielä täysin ymmärretä", toteaa Lapin Luontolomat Oy:n perustaja Teuvo Katajamaa muistellessaan kymmeniä vuosia kestänyttä ohjelmapalvelu yrittäjätoimintaansa Saariselällä. Lapin Luontolomat Oy aloitti pienimuotoisen, omatoimiseen liikuntaan perustuvan ohjelmapalvelutoiminnan v. 1982. Vuosien saatossa palvelutarjonta on laajentunut ja motorisoitunut. Inarin laajat erämaat, monipuolinen luonto ja rikas kulttuuritarjonta tarjoavat loistavat mahdollisuudet matkailun kehittämiseen. Yrittäjyyteen on sisältynyt niin myötä- kuin vastatuultakin ja kuoppiakin on tullut vastaan, mutta eteenpäin on menty.
Katajamaa, Teuvo
Vaattovaara, Merja
Ivalojoki
Kuttura
Tolonen
Kultala
Sotajoki
Pahaoja
Munne, Anu
Länsman, Petteri
Katajamaa, Tuula (Tupu)
retkeily
melonta
Ivalojoki on joki, joka suojelee itseään massaturismilta, toteaa pitkän linjan ohjelmapalveluyrittäjä Teuvo Katajamaa. Ivalojoen pinta saattaa vaihdella muutaman päivän sisällä jopa metrillä, joten aivan tottumattomalla saattaa olla vaikeuksia selvitä koskiosuuksilla varsinkin kumilautoilla. Ivalojoki on valittu v. 2005 Erälehden lukijaäänestyksessä vuoden retkikohteeksi ja se on yksi suosituimpia melontareittejä Euroopassa. Maisemat avautuvat kanjonimaisina Kutturasta eteenpäin ja jokeen liittyy runsaasti kultahistoriaa. Ivalojokea voitaisiin tuotteistaa nykyistä enemmän. Melontareittien lisäksi voitaisiin rakentaa mm. kävelyreittejä omaehtoista tai opastettua vaellusta varten.
Varsinais-Suomi
Turku
Turku -- Halinen
muistelu
muistelmat
haastattelut
myllyt
joet
talvisota
maatalous
Ikiaikainen Halisten kylä elää yhä. Kylän entisille metsämaille on kohonnut Halisten uusi kaupunginosa. Kuitenkin kylän menneisyys on säilynyt sen maisemissa Aurajoen varrella, vanhoissa pihapiireissä - ja muistoissa. Turun kulttuuripääkaupunkivuonna 2011 syntyperäiset halislaiset kertovat muistojaan 1930-1950-lukujen Halisten kylästä. Kolme eloisaa keskustelua kylän ihmisistä, työnteosta, tapahtumista ja elämäntavoista tallennettiin sellaisinaan. Haastattelijana Jaakko Lavaste. Myllärin tupa Halisissa 14.7.2010.
Katajamäki, Aulis
Kotiseutuyhdistys Halinen-Räntämäki ry
Ranti, Heikki
Teoksen kaupalliseen käyttöön on pyydettävä lupa julkaisijalta.
Ikiaikainen Halisten kylä elää yhä. Kylän entisille metsämaille on kohonnut Halisten uusi kaupunginosa. Kuitenkin kylän menneisyys on säilynyt sen maisemissa Aurajoen varrella, vanhoissa pihapiireissä - ja muistoissa. Turun kulttuuripääkaupunkivuonna 2011 syntyperäiset halislaiset kertovat muistojaan 1930-1950-lukujen Halisten kylästä. Kolme eloisaa keskustelua kylän ihmisistä, työnteosta, tapahtumista ja elämäntavoista tallennettiin sellaisinaan. Haastattelijana Jaakko Lavaste. Frantsin talon aitta 10.8. 2010 ja Frantsin talo 13.4. 2011
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä julkaisijalta
Luostarin juurella: eli kuinka kisälli Matti ja Neitsy Marketta saivat toisensa
Naantali
keskiaika
Kauhanen, Maijaliisa
Dieckmann, Maijaliisa
Nousiainen
2010-luku
kirkko
kirkkorakennukset
Kaunonen, Paula
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta. Tekijä mainittava.
Nousiaisten sankaripatsas ja sankarihaudat
hautausmaat
muistomerkit
patsaat
sankarihaudat
seurakunnat
Vikainen, Jussi
Nousiaisten kirkon hautausmaan punagraniittinen sankaripatsas on vehmaalaisen Jussi Vikaisen veistämä vuodelta 1951.
Nousiaisten Pyhän Henrikin kirkko uudelta hautausmaa-alueelta päin.
kirkot
muistolehdot
Muistolehto sisältyy seurakunnan hautausmaan laajennusosaan, joka valmistui vuoden 2010 lopussa, käyttöönottojuhla oli 29.5.2011. Laajennusosassa on 432 arkkuhautaa, 630 uurnahautaa sekä muistolehto ja sirottelualue sekä hiljentymisalue. Suunnittelijana oli arkkitehti Bey Heng.
museot
museorakennukset
kotiseutumuseot
Nousiaisten kotiseutumuseon päärakennus, Härjänsilmän Alitalo. Rakennus on sisustettu 1900-luvun alun tyyliin.
Nousiaisten kunnankirjasto
tuulimyllyt
Nousiaisten kotiseutumuseon tuulimylly ilta-auringossa.
Nousiaisten vanha asema junaradan puolelta
rautatieasemat
rakennukset
juhlapaikat
kyläyhdistykset
Rakennus oli aikoinaan Nousiaisten rautatieasema, otettu käyttöön 1923. Nyttemmin se toimii juhlapaikkana sekä Aliskulman kyläyhdistys ry:n toiminnan keskuksena. Aliskulman kyläyhdistys ry on toiminut aktiivisesti Nousiaisissa vuodesta 1994. Suurin projekti on ollut POMO-hankkeena toteutettu vanhan rautatieaseman kunnostaminen vuosina 1998-1999. Vanhan Aseman juhlatilat saatiin käyttöön loppuvuodesta 1999. Vanhan Aseman yläkerta, keittiötilat ja pihapiiri kunnostettiin Asema-projektina vuosina 2002-2005. (http://www.vanha-asema.info/index.php/aliskulman-kylayhdistys)
Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
Vanhan aseman päärakennus kuvattuna sisäpihan puolelta. Pihapiirissä on kaksi Beach-volley kenttää, joissa kesäisin järjestetään kisoja.
Vanhan aseman tunnelmallinen, vanhaa kunnioittaen kunnostettu juhlatila sisältä kuvattuna.
Hirvijoki -- Varsinais-Suomi
jokilaaksot
niityt
kirkkokunnat
Hirvijoki virtaa Nousiaisten kirkon ohi.
Hirvijokilaakso on kulttuuriperintömaisemaa Nousiaisissa. Aluetta on hoidettu paikallisen luonnonsuojeluyhdistyksen johdolla yhteistalkoin sekä lampaita laiduntamalla.
Hirvijoki
kosket
Nousiaisten Pyhän Henrikin kirkon pääsisäänkäynti
sillat
Nousiaisten kirkolta pääsee Vanhaan Pappilaan kävelysiltaa pitkin. Silta ylittää Hirvijoen.
Nousiainen -- Saksala
Kurjenrahkan kansallispuisto
virkistysalueet
virkistystoiminta
luontokohteet
luonto-oppaat
uimarannat
saunat
majoitus
kioskit
Rantapiha on koko kunnan yhteinen virkistysalue, jonka omistaa Nousiaisten kunta ja jota isännöi Saksalan pienviljelijät ry. Kurjenrahkan kansallispuiston eri osien välissä. Rantapihalta avautuu maisemat Savojärveen ja reitit Kuhankuonon retkeilyreitistöille. Kesäisin Rantapihalla on kioski avoinna viikonloppuisin, rantasauna lämpimänä ja grillipaikka käytettävissä. Rantapihalla voi myös järjestää juhlia, virkistyspäiviä ym. Tarjoilut ja oppaat saatavissa yhdistykseltä. (2016)
järvet
ulkoilureitit
ulkoilualueet
Savojärven ympäri kiertää luontopolku, jonka pituus on n. 6 km, polulle pääsee Kurjenpesän luontotuvalta ja Rantapihalta. Reitti on suo-osuuksien osalta pitkostettu ja reitin varrella on levähdyspaikkoja. Reitti on helppokulkuinen ja sisältää paljon suo-osuuksia. Reitti liittyy Kuhankuonon retkeilyreitistöön. Järven pohjoinen osuus saatiin käyttöön vuonna 2012, jolloin luontopolku sai nimekseen Savojärven kierros. Savojärven rannalla sijaitsee Nousiaisten kunnan virkistysalue nimeltään Rantapiha, jota isännöi Saksalan pienviljelijät ry. Katso paikan tarkempi esittely nimellä Rantapiha.
postilaitokset
posti
tiet
Suuri Postitie kulki aikoinaan Nousiaisten pitäjän poikki. Suuren Postitien tolpat uusittiin vuonna 2009 Nousiaisissa. Kuva Maskuntien alusta.
kivet
Itkukivi oli aikoinaan pitäjän naisten kokoontumispaikka, jossa he odottivat miestensä tuomioita läheiseltä käräjätalolta. Naiset itkivät kohtaloaan, josta siis kivi on saanut nimensä.
seurakuntatalot
Nousiaisten veteraanikivi Nousiaisten seurakuntakodin pihalla paljastettiin 9.12.1990.
Piispa Henrik
Nousiaisten kunnan ja seurakunnan v. 1978 pystyttämä Pyhän Henrikin muistokivi Nousiaisten kirkon parkkipaikan läheisyydessä.
Karjalaan jääneiden vainajien muistomerkki
Karjalaan jääneiden vainajien muistomerkki julkistettiin Nousiaisten kirkon hautausmaalla 1955.