kotiseutulehdet
paikallishistoria
Honkajoki
Honkajoen kunnankirjasto
Ei kaupalliseen käyttöön ilman Honkajoen Lions Clubin lupaa. Lähde mainittava lainattaessa.
Lions Club Honkajoki
Honkajoen kirkko tienristeyksestä kuvattuna
rakennukset
kirkkorakennukset
Honkajoen kirkko tienristeyksestä kuvattuna (3_25 Honkajoki, Kirkonkylä). Ohi kulkeva maantie on kapea hiekkatie. Kiviaidan edessä seisoo viisi tuntematonta miestä ja koira. Kirkon oven kohdalla on kiviaidassa porttina asehuone (?), jota ei useimmissa muissa kirkkoa esittävissä kuvissa ole. Kuva liimattu taustapahville. Haalistunut. Kuvattu mahdollisesti 1900-1920-luvulla.
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
Heikkilä, Juhani
Kopiointivapaa. Lupa aineiston kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
museorakennukset
Honkajoen museo (4_1 Honkajoki, Kirkonkylä). Entinen lainamakasiini, rakennettu 1856, toimii museona. Sijaitsee Karvianjoen rannassa. Kaksikerroksinen, hirsirakenteinen, pystylauta- ja rimavuoraus, väriltään punainen. Maalattu viimeksi kesällä 2004. Kuvattu kulmittain etupuolelta.
Honkajoen museo (4_2 Honkajoki, Kirkonkylä). Entinen lainamakasiini, rakennettu 1856, toimii museona. Sijaitsee Karvianjoen rannassa. Kaksikerroksinen, hirsirakenteinen, pystylauta- ja rimavuoraus, väriltään punainen. Maalattu viimeksi kesällä 2004. Kuvattu kulmittain etupuolelta.
Honkajoen museo (4_4 Honkajoki, Kirkonkylä). Entinen lainamakasiini, rakennettu 1856, toimii museona. Sijaitsee Karvianjoen rannassa. Kaksikerroksinen, hirsirakenteinen, pystylauta- ja rimavuoraus, väriltään punainen. Maalattu viimeksi kesällä 2004. Kuvattu kulmittain etupuolelta.
Honkajoen museo (4_5 Honkajoki, Kirkonkylä). Entinen lainamakasiini, rakennettu 1856, toimii museona. Sijaitsee Karvianjoen rannassa. Kaksikerroksinen, hirsirakenteinen, pystylauta- ja rimavuoraus, väriltään punainen. Maalattu viimeksi kesällä 2004. Kuvattu kulmittain etupuolelta.
musiikkielämä
musiikkikulttuuri
pelimannimusiikki
kansansoittajat
yhtyeet
Satakunta
Mm. muistitietoon ja haastetteluihin perustuva kuvaus Honkajoen musiikkikulttuurin kehittymisestä. Käsikirjoitus.
Kalliomaa, Seppo
Copyright © 2013, 2016 Seppo Kalliomaa. Lähde mainittava lainattaessa.
Aaltio E. A.
Keuruun kaupunginkirjasto
Honkalan tuvassa II : vanhoja sukumuistoja Mäntästä
Aaltio, E. A.
Rosenström, Simo-Heikki
Saarelainen, Arvo
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Haitarikirja, kuvia ja englanninkielistä tekstiä. Numeroitu painos (7/100).
Carré, Lilli
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Teos on taiteilijakirja. Teoksen aiheena lapsuuden painajaisunet.
Merenmies, Elina
Hopeahääkuva Paavo ja Hilda Maria Tikkanen
Keitele
valokuvat
henkilökuvat
Paananen, Wellamo
Hopeahääkuva Paavo (kellonsoittaja) ja Hilda Maria Tikkanen o.s. Kolehmainen. Lintuharjun isäntäväki. Kuvaaja ja vuosiluku ei tiedossa.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
perheet
1960-luku
Nilakkajärvessä olevan Hopeasaaren kesäasukkaat Jori ja Lea Luolamo lapsineen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 30.7.1965.
ansiomerkit
1970-luku
Keiteleen kunnan kirjanpitäjä Laimi Huttunen täytti 50 vuotta ja saa Suomen Kunnallisliiton myöntämän hopeisen ansiomerkin tunnustukseksi 25 vuoden ansiokkaasta kunnallisesta toiminnasta. Ansiomerkin luovuttaa kunnanjohtaja Osmo Kärkkäinen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 31.10.1974.
Teos on taiteilijakirja. Pienen pyöreän pahvisen laatikon sisällä on 2,5 x 165 cm haitarikirja. Hora on romanialainen ympyrätanssi. Kirjassa on käytetty syväpainopaperia ja kohopainomenetelmää. Uniikkikappale.
Fib, Tizzi
rakentaminen
yritykset
Keiteleen hormihallin lattiavalun pohjustus käynnissä. Hallin runko on jo pystyssä. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 25.5.1978.
1980-luku
Hormiset Oy:lle tuleva tehdashalli luovutettiin Keiteleen kunnalle 6.9.1978. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 14.9.1978.
Teos on taiteilijakirja. Hot potato luxury deluxe-product 1991.
Keskinen, Eija
Puronen, Riikka
Tuunanen, Yrjö
Hota-Leenan poika. Käsikirjoitus vuodelta 1929 1/2
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
parantajat
ruumiillinen työ
maaseutuväestö
sosiaalinen muutos
elämäkertaromaanit
Digitoitu dokumentti sisältää romaanin Hota-Leenan poika käsikirjoituksen sivut 1-155. Teksti on kirjoitettu käsin kapeille ruutuvihkon puolitetuille lehdille. Sen otsikko on "Seitsemänkymmentä vuotta, muutaman miehen onni, elämä ja sen tapahtumat, kertoi ja kuvitteli: Pentti Haanpää". Hota-Leenan poika kuvaa maaseudun elinkeinomurrosta, jossa koneelliset työmenetelmät alkavat korvata perinteisiä elinkeinoja. Täman murroksen keskellä sinnittelee Taneli Hotakka ja hänen vaimonsa Kaisa. Teoksessa esiintyy myös Syinmaan tietäjä, joka pohjautuu tosielämän esikuvaan, Juho Luomajokeen. Teos nostaa keskiöön ajatuksen ruumiillisen työn luonteesta ja sen sankarillisuudesta. Laajuus 157 sivua Kirjoituspaikka Piippola, kirjoitusajankohta ei tiedossa Romaani on ilmestynyt ensimmäisen kerran vuonna 1929 (Kansanvalta). Sisältyy teokseen Kootut teokset 2 (Otava 1989).
Haanpää, Pentti
Siikalatvan kirjasto
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
Hota-Leenan poika. Käsikirjoitus vuodelta 1929 2/2
Digitoitu dokumentti sisältää romaanin Hota-Leenan poika käsikirjoituksen sivut 156-233, lisäksi 11 erillistä sivua. Teksti on kirjoitettu käsin kapeille ruutuvihkon puolitetuille lehdille. Sen otsikko on "Seitsemänkymmentä vuotta, muutaman miehen onni, elämä ja sen tapahtumat, kertoi ja kuvitteli: Pentti Haanpää". Tekstissä on joitakin korjauksia. Käsikirjoituksen sivulla 234 on Haanpään yliviivaamana teksti "Jutun ensimmäkseksi tai viimeiseksi värssyksi". Luku on alkuperäisen teoksen viimeinen luku "Viimeinen värssy". Hota-Leenan poika kuvaa maaseudun elinkeinomurrosta, jossa koneelliset työmenetelmät alkavat korvata perinteisiä elinkeinoja. Täman murroksen keskellä sinnittelee Taneli Hotakka ja hänen vaimonsa Kaisa. Teoksessa esiintyy myös Syinmaan tietäjä, joka pohjautuu tosielämän esikuvaan, Juho Luomajokeen. Teos nostaa keskiöön ajatuksen ruumiillisen työn luonteesta ja sen sankarillisuudesta. Laajuus 77 sivua Romaani on ilmestynyt ensimmäisen kerran vuonna 1929 (Kansanvalta). Sisältyy teokseen Kootut teokset 2 (Otava 1989).
Hotellirakennuksen rakentajan rakennusliike Heusalan rakennusmestari Niilo Huttunen ojentaa onnittelukukkia kylpylän johtajalle Anja Taivalkoskelle Runnin terveyskylpylän vihkiäisjuhlassa 4.10.1980
Iisalmi -- Runni
kylpylähotellit
Huttunen, Niilo
käyttöönotto
juhlat
avajaiset
Taivalkoski, Anja
(Aineiston luovuttaja: Anja Taivalkoski-Kauppinen)
Iisalmen kaupunginkirjasto
Höveli kassööri ja tarina Emma-valssista
Luusuan kämppä
Möyryvaara
Kiviniemi, Mikko Mikonpoika (Pikkumikki, Mikki)
Kangasniemi, Eenokki
Kagasniemi, Juho
savotat
1920-luku
Vuotta 1921 kutsuttiin villiksi vuodeksi savotoilla ansaittujen hyvien tienestien takia. Puusta maksettiin 5 mk/juoksumetri ja saaduilla tuloilla Aukustin isä osti hyvän hevosen 10 000 markalla. Aukusti muistelee myös, kuinka Mikko Kiviniemi lähti kesken savotan katsomaan perhettään ja varusti hevosreen täyteen heinää kassöörin luvalla. Palkanmaksun aikana Mikko kyseli eikö palkasta pitäisi vähentää kotit, heinäkuorma ja talven sapuskat. Kassöörinä toiminut Kangasniemen Junnun poika Eenokki oli sanonut, että töistähän sulle maksetaan ei menoista. Mikko oli tuumannut jälkeenpäin, että sattuipa minun kohdalleni hyvä kassööri. Liekö syynä ollut Pikkumikin "fakiirin" ja viulunsoitannan lahjat, joilla hän hauskutti metsäherroja. Emma valssista syntyi hauska tarina, kun Kauppamatin kammarissa kauppiaan tytöt olivat soittaneet grammaria. Kauppamatti oli huutanut tytöille, että laittakaapa soimaan se Villiruusu, joka löytyy sieltä Emman takapuolesta. Tästä sai alkunsa jätkien keskuudessa hupia aiheuttanut pyyntö Emmavalssin soittamisesta.
Katajamaa, Aukusti
Mansikka-Aho, Vilho
rakennuspiirustus
kartanot
arkkitehtuuri
jugend
1910-luku
Hovinkartano
kartat
tilukset
pellot
maanomistus
Hämeenlinna
Hauho
Sotjala
Ensimmäiset asiakirjamaininnat Hovinkartanon (Hofgård) alueesta ovat 1300-luvulta. Alkuperäinen rälssiuudistila perustettiin vuonna 1786. Kartano on ollut mm. Godenhjelm-, Gripenberg-, Leopold-, Engström- ja Furuhjelm-sukujen omistuksessa. Empiretyylinen päärakennus on valmistunut 1830-luvulla. Rakennuksessa on asuttu siitä lähtien ja sen ulkoasu sekä interiööri ovat säilyneet lähes alkuperäisinä. Rakennuspiirustuksen kaksikerroksinen tiilinen jugendrakennus (nykyinen Taidehovi) valmistui vuonna 1914 hopeahääpäivälahjaksi tuomari Janssonin vaimolle. Rakennusta käytettiin vain juhla- ja vierastilana. Taidehovi on järjestänyt näyttelyitä kartanon rakennuksissa vuodesta 1988. Vuonna 1997 Fredrikintorin apteekki Helsingistä museoitiin Hovinkartanoon ja Hovinkartanon taidekeskus avattiin 2006. Hauhon näyttämötaiteen harrastajat ry on esittänyt kartanon pihapiirissä kesäteatteria. Nykyään kartanoon järjestetään kesäisin ryhmävierailuja.
Udd, veljekset
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Stormbom, G. W.
Aronen, Oskar
Hoviräätäli- ja muita polvihousuiän tarinoita Kyyjärveltä
Nieminen, Väinö