Varsinais-Suomi
Nousiainen
Hirvijoki -- Varsinais-Suomi
joet
kylät
Sainio, Jukka
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta. Tekijä mainittava.
Vaaskivi, Tatu
Kirjastot.fi
huonekalut
huoneet
Honkajoki
Huonenäkymä (1_36 Honkajoki). Vanhan talon ehkä kamarihuone. Etualalla liinalla päällystetty pöytä, taka-alalla peilipiironki. Takaseinällä ikkuna. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
Huonenäkymä (1_62 Honkajoki). Keskellä tumma keinutuoli, oikealla pöytä, jonka takana matala kirjahylly. Vasemmalla "päästä vedettävä" sänky. Kuvan keskellä ikkuna ulos, ikkunan edessä pieni radio. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Huonenäkymä (1_65 Honkajoki). Vasemmalla piironki, jonka päällä peili. Oikealla pöytä ja kaksi tuolia, niiden yläpuolella seinällä kehystetty valokuva miehestä. Keskellä ikkuna ulos. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Huonenäkymä (1_89 Honkajoki). Keskellä keinutuoli, sen takana sänky. Vasemmalla pöytä ja korkea kaappi. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Huonenäkymä (1_124 Honkajoki). Keskellä korkea kirjahylly, jossa lasiovet. Vasemmalla näkyy osa sängystä ja oikealla puusta valmistettu selkänojallinen tuoli sekä osa pöydästä. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Huonenäkymä (1_162 Honkajoki). Keskellä ovi, oikealla pöytä, vasemmalla rajautuneena leivinuunin luukku. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Huonenäkymä (1_205 Honkajoki). Keskellä pöytä ja tuoleja, oikealla takana piironki. Seinällä kaksi taulua. Kyseessä lienee kamari. Katso myös kuvat 1_206 ja 1_207. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Huonenäkymä (1_206 Honkajoki). Ikkunan edessä vaalea puusta tehty pöytä, molemmilla sivuilla selkä- ja käsinojalliset tuolit. Taustalla piironki ja seinällä taulu. Kuva samasta huoneesta kuin kuvassa 1_205. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Huonenäkymä (1_224 Honkajoki). Runsaasti herraskaisen näköisiä huonekaluja. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
autot
Omistajan ylpeyttä 1930-luvun alussa: Viljo Lehtinen ja vuosimallin 1928 Hupmobile. Hupmobile oli arvokas amerikkalainen automerkki.
Pukkilan kunnankirjasto
Huru kunde Finsk Kvinnoförening på det mest värksamma sätt befordra sedlighetssträfvandena i vårt land?
naisen asema
Esitelmä ("Kuinka voisi Suomen Naisyhdistys tehokkaimmalla tavalla edistää siveellisyyspyrintöjä maassamme?") ilmestyi 1892 Hemmet och samhället -lehdessä sekä suomeksi (Minna Canth siveellisyyspyrinnöistä) Keski-Suomi- ja Pohjalainen -lehdissä 1892.
Minna Canth
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Hurulan sahan toimintasta ja työntekijöistä v. 1957
Hurulan saha
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2006
Haapanen, Matti
Huseby & Co. limit -yhtiön kirje Minna Canthille 25.6.1887.
kirjeet
Huseby & Co.
Kirjeen allekirjoituksesta ei saa selvää. Kirje kirjoitettu Huseby & Co. Limit. -yhtiön viralliselle kirjepaperille.
Huseby & Co. limit.
taloudenhoito
kirjanpito
ostot
ruoka
J.F. Canthin ja Minna Canthin kodin talouskirja. Kirjaan on merkitty perheen menoja, tuloja ja muuta arkielämää valaisevaa. Merkinnät alkavat vuodesta 1877 ja jatkuvat vuoteen 1879. Viimeisellä sivulla on kirjattu vuoden 1877 menoja.
Paimio
käsikirjoitukset
kotiseutukuvaukset
paikallishistoria
vesimyllyt
kalkkiteollisuus
Luvan julkaisemiseen antanut Olli Pensala. Kaupalliseen käyttöön on pyydettävä lupa.
Pensala, Väinö
murrekirjallisuus
Porin murre
murre
Satakunnan Kansa -lehdessä 28.5.1964 julkaistu murrepakina.
Manta
Porin kaupunginkirjasto - Satakunnan maakuntakirjasto
Satakunnan Kansa
Keitele
valokuvat
huutokauppa
Paananen, Wellamo
Huutokauppapaikalla pappilan vanhan aitan edessä.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
1970-luku
Kunta huutokauppasi mm. kouluilta poistettuja vanhoja tavaroita. Meklari Yrjö Jääskeläinen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 15.6.1978.
1960-luku
Huutokauppa Keiteleen kirkonkylän Heimolassa. Huudattaja konstaapeli Olavi Saastamoinen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 20.6.1968.
Joroinen
Huutokoski
rautaruukit
1800-luvun historia
Huutokosken rautaruukki 1858-1877. Irene Ikonen. Esitelmä Joroisten kirjaston luentosarjassa 13.10.2013.
Ikonen, Irene
Tekijänoikeuden aineistoon omistaa Irenen Ikonen ©
kaunokirjallisuus
romaanit
kirjailijat
Hämeenlinna
1800-luvun lopulla oli vielä laillista ja tavallistakin, että orvoksi jääneet lapset myytiin ns. vaivaishuutokaupassa. Kunta maksoi huutolaisen ottajalle pienen rahasumman, ja se joka tyytyi pienimpään korvaukseen sai hänet taloonsa. Hahnssonin laajin romaani Huutolaiset kertoo kolmesta orpolapsesta, Helystä, Iiristä ja Martista, jotka joutuvat huutolaisiksi K:n pitäjässä, Hämeenlinnan lähellä. Nämä lapset ovat 1880-luvun orpolapsiksi melko onnekkaita, koska kaikki pääsevät lopulta hyviin koteihin. Kertomuksen päähenkilöksi nousee Iiri, joka koettuaan ensin kovia Renkalan talossa, pääsee pitäjän lukkarin ja tämän matamin kasvatiksi. Iiri toimitetaan Hämeenlinnaan tyttökouluun ja hänestä tulee opettaja. Lopulta hän päätyy kartanonrouvaksi ja saa järjestettyä lastenkodin kotipitäjäänsä: "Se on pää-asiallisesti hänen ansionsa, että saatamme sanoa: Meidän pitäjässä ei myydä ihmisiä, meillä ei ole huutolaisia enään!" Huutolaiset ilmestyi alun perin viitenä vihkona vuonna 1887 Werner Söderströmin kaunokirjallisessa julkaisusarjassa. Toinen painos ilmestyi vuonna 1918 Otavan kustantamana.
Hahnsson, Theodolinda
Julkaistu kirjana: Porvoossa : Werner Söderström, 1887.
Kansalliskirjasto
Huutolaislapsi, maantietöissä, oravien metsästys
Inari
Ivalo
lapset
tietyöt
metsästys
Tarinan kertoja muistelee, kuinka hän joutui pienenä huutolaislapseksi, kun äiti menehtyi ja isä sairastui. Lapsena hän osallistui kalastukseen ja monenlaisiin sisätöihin. Myöhemmin hän aloitti maantietyöt ja metsästi lintuja ja oravia myyntiin.
Nikula, Onni Armas
Rensujeff, Kaija
maisema
asuinalueet
Kuva on otettu Kirkonkylän koulun takana, nykyisten Huvilatien ja Puustellintien risteyksessä. Etualalla on Toini Ahola.
arkkiveisut
laulut
Häme
Janakkala
Lauluvihkosen esipuheen ovat allekirjoittaneet tilan mies Kustaa Paturi ja seurakunnan lukkari G. Sileeni Janakkalasta. Tekijät itse kuvailevat runovihkonsa sisältöä seuraavasti: "Tässä wihossa olemme enimmittäin laulaneet Rakkauesta, jossa olemme wähin kuwailleet rakkauen luontoa, ja siinä sivussa tahtoneet näyttää mitkä onnettomat seuraukset rakkaus tuottaa, waromattomuuesta." Huvilaulut saivat aikanaan varsin myönteisen vastaanoton kirjallisissa piireissä. Kokoelman toinen runo Kirwiäiselle (Ilon ääni, ihanainen...) on tullut tunnetuksi myös lauluna, tavallisemmin nimellä Leivolle.
Julkaistu kirjana: Helsinkissä : G. O. Wasenius, 1842. http://s1.doria.fi/helmi/bk/1800/fem970241/slides/01.html
Paturi, Kustaa
Sileeni, G.
kaskut
huumori
Hattula
Jaakko Juteinin Huwitus-Sanomia on varhainen vitsikirja, jossa kirjoittaja tuo esiin myös 1800-luvun alun yhteiskunnan epäkohtia ja eriarvoisuutta. ”Kirkko-herra sai lehmän ja otti ruumiin saarna-palkan emännän kuoleman jälkeen, – käski kuitenkin Apulaistansa ruumiin saarnaa pitämään. Koska nyt tämä akka oli ollut paha eläissänsä, valitsi Apulainen suuttuneena nämä sanat saarnansa aineeksi: Kaksi sai, ja kaksi ei saaneetkan ; Kirkko-herra sai lehmän, perkele sielun, mutta minä ja lukkari ilman jäimme.”
Juteini, Jaakko
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (And. Cederwallerin kirja-painossa), 1819.
Satakunnan Kansa -lehdessä 8.1.1957 julkaistu murrepakina.
Rainio, Jussi
Keuruun kaupunginkirjasto
patsaat
oppilaat
koululaiset
Hymypatsaiden saajat. Vasemmalta: Veijo Laukkanen, Sanna Jääskeläinen ja Pirjo Paananen (nyk. Peltola). Vuosiluku tuntematon.
ihmiset
miehet
henkilövalokuvaus
Kuvassa ovat Anselm Hyrylä (oik.), Heikki Hakkari, Mauri Hyrylä (edessä), Heimo Hyrylä (istuu takana) ja Aaro Hyrylä. Kuva on otettu n. vuonna 1935.
rakennukset
navetat
maatalousrakennukset
tiilet
Hyrylän navettarakennus valmistettiin oman tiilitehtaan tiilistä. Kuva todennäköisesti vuodelta 1929.
pellot
ruis
Ihmisiä Naarkoskella, Hyrylän ruispellolla vuonna 1910.
Hytyrä
1950-luku
Hytyrän paikalle rakennettiin 1950-luvulla uusi liikehuoneisto, missä Orimattilan Osuuspankki sijaitsee nykyisin.
Orimattilan kaupunginkirjasto
helmenpyynti
helmet
jalokivet
Helmenpyyntiä voi verrata kullankaivuuseen tai lottoamiseen. Siihen innostuu varsinkin jos kohdalle sattuu hyvä ja arvokas helmi. Laadukkaan helmen tunnisti lasinkirkkaudesta, punaisesta tai mustasta väristä. Helmen jaloimmat yksilöt on luokiteltu arvokkaimpien jalokivien joukkoon. Helmi poikkeaa kuitenkin muista jalokivistä olennaisesti orgaanisperäisen syntytapansa vuoksi.
Huru, Matti
Vaattovaara, Merja
Hyvä Kaarina : Kaarina-seuran kotiseutulehti 1997
Kaarina-seura
Kaarina
paikallishistoriat
Kaarina : Kaarina-seura
Hyvä Kaarina : Kaarina-seuran kotiseutulehti 1999
Hyvä Kaarina : Kaarina-seuran kotiseutulehti 2000
Hyvä Kaarina : Kaarina-seuran kotiseutulehti 2001
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1991
Orpana, Eino
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1990
Veijonen, Veli-Kalle
Pohjois-Karjala
Lieksa
koulut
Peltolan koulu
konsertit
käsiohjelmat
Lieksan kirjasto – Kauko ja Helvi Tanskasen kokoelma
Hywää tarkoittawia waroituksia wiinaa wastaan, sekä Kertomus juopumuksen onnettomista seurauksista, muutamista totisista tapauksista esiin asetettuja
alkoholismi
kansanvalistus
kristinusko
perhe
paheet
väkivalta
kertomukset
runot
Turun kaupunginkirjasto
Hywiä tapoja opettawaiset jutut yhteiselle kansalle ja lapsille
novellit
kasvatus
moraali
hyveet
vaaratilanteet
kiitollisuus
avuliaisuus
katumus
rehellisyys
omaisuus
perheet
Snell, Johann Peter Ludwig
Hyyppää - Laukaan tuntematon kansallismaisema
Väisänen, Pekka
Pyhäjoki (kunta)
Hyytämä
ranta-alueet
kalliot
puumerkit
kalliopiirrokset
Hyytämän nimikalliot löytyvät Pyhäjoen etelähaaran eteläpuolella merenrannan välittömässä läheisyydessä. Merkintöjä löytyy 1700- luvun alusta nykypäiviin saakka. Hakkausvillitys oli suurimmillaan 1800- luvun loppupuolella, jolloin syntyivät taidokkaimmat kuviot ja nimikirjoitukset. Hakkauksia on tallentanut nimikallioita laajasti tutkinut ja kesänsä Hyytämässä viettävä Eero Hourula.
Hourula, Eero
Pyhäjoen kirjasto
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Teos on muodoltaan 23-sivuinen lehti. Painos 150 kappaletta.
Martini, Gianni
Rikhardinkadun kirjasto
Lasorte, Giuliana
Ravazzini, Andrea
Secchi, Ottavio
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Teos on taiteilijakirja. Teos on muodoltaan 24-sivuinen lehti. Painos 200 kappaletta.
Teos on taiteilijakirja. Silkkipainotekniikka. Numeroitu painos (80/150).
Rope, Jenni