meijerit
Käkelä
1920-luku
Orimattilan osuusmeijerin toiminta Käkelään rakennetussa kiinteistössä alkoi vuonna 1924. Meijeriä laajennettiin jo vuonna 1936 ja uudelleen vuonna 1947. Orimattilan meijeri yhdistyi 1950-luvun puolivälissä Oy Tuottajain Maitoon. Meijeritoiminta päättyi vuonna 1969.
Orimattilan kaupunginkirjasto
pappilat
Kuorikoski
Kuva on noin vuodelta 1925. Pappilassa asui tälloin pastori Kuorikoski perheineen.
Orimattilan asema Käkelässä 1920-luvulla
rautatieasemat
asemat
Asemarakennus purettiin 1980-luvun alkupuolella.
Vastavalmistunut Orimattilan seurakuntakoti vuonna 1929
seurakuntakeskukset
Böök, John
rakennukset
1960-luku
Pitäjäsanomat
Erkontie
Käkeläntie
liikerakennukset
Hepokatti
1970-luku
Käkeläntien ja Erkontien kulmaus, vasemmalla Helppis, Hepokatti ja Untamon liiketalo.
Meriluoto
Osuusliike Toukola
myymälät
Vanha Meriluodon toimitalo, vasemmalla Toukolan liike. Meriluodon talon on rakentanut poliisimestari Kivinen. Talossa toimi Mimmi Tuomisen pieni käsikutomoliike, jonka siirryttyä Lahteen talosta tuli Emil ja Tilda Meriluodon kauppa. Taloa on laajennettu useaan kertaan. Taustalla näkyy Orimattilan Villatehtaan piippu; tehdas sijaitsi tällöin vielä Palojoen rannalla.
hirsirakennukset
hevonen
reet
Vuoteen 1920 asti tässä rakennuksessa oli ollut Villehard Mäkelän kauppa.
Orimattilan postitoimisto 1900-luvun alkupuolella
Alunperin tämä talo oli Latolan Ylitalon renkitupa. 1918-1922 rakennus toimi KOP:n Orimattilan haarakonttorina. 1920-luvulla rakennukseen muutti postitoimisto. 1960-luvulla rakennuksessa oli Torkamon kukkakauppa. 1970-80-luvuilla Vuokko Hankalan asusteliike. 1980-luvulta lähtien rakennuksessa on toiminut eri järjestöjen kirpputoreja ja siinä käytössä se on edelleen vuonna 2015.
paloautot
paloasemat
maanviljely
Pori
1600-luku
Rauma
sanomalehdet
geologia
Sisältää: Silmäys Satakunnan viljelyshistoriaan / E. G. Palmén, Lisiä Elinan surmarunon historiaan / Heikki Ojansuu, Kaksi 1600-luvulla kirjoitettua runoa Raumasta ja Porista / Edwin Flinck, Ääriviivoja Porin sanomalehtioloista 1860-luvulla / M. Saarenheimo, Porin kirkot ja hautausmaat / Reinh. Grönvall, Johan Laihiander ja hänen kirjoittamansa Euran pitäjänkertomus / Jalmari Jaakkola, Hämeenkangas / Vilho Oksanen, Jotunisen ajan Satakunta / Matti Sauramo, Loimaan ja sen lähipitäjien kasvistosta / Matti Sauramo
Satakuntalainen osakunta
maatilat
paikannimet
Ulvilan pitäjä
kirjailijat
Pyhäjärvi
kuivaus
Sisältää: Pohjois-Satakunnan vanha eräkulttuuri / Jalmari Jaakkola, Entisen Ulvilan pitäjän maatilat III / Niilo J. Avellan, Piirteitä Lähteenojan rälssitilan vaiheista / Aina Lähteenoja, Kaksi satakuntalaista kirjailijaa 1600-luvulta / Kustavi Grotenfelt, Antero Warelius / Niilo Ikola, Insinööri Herm. Ad. Printz / F. O. Viitanen, Ala-Satakunnan kallioperusta / Pentti Eskola, Onko Säkylän Pyhäjärven kuivaus mahdollinen? / Aarne Laitakari, Muistotietoja Karkun muinaisuudesta / Athanasius Rosengren
Eura
Säkylä
Luvia
asutushistoria
kirkkomusiikki
suomen kieli
Kauttua
Ulvila
keskiaika
historia
Sisältää: J. J. Mikkola Satakuntalaisen Osakunnan inspehtorina / Kytömaa, Ensio, J.J.Mikkola kielentutkijana / Jalo Kalima, Lounais-Suomen kivien jääkaudenaikaiset matkat / Pentti Eskola, Lisiä keskiajan suomen tuntemukseen / Heikki Ojansuu, Ulvilan asutuksen, seurakunnan ja kaupungin synnystä / Jalmari Jaakkola, Kirkko- ja koululaulun muistomerkkejä vanhan Satakunnan alueelta / Toivo Haapanen, Satakuntalaisia asiakirjoja 1500- ja 1600-luvuilta / Aarno Malin, Satakuntalainen latinankielinen runoilija 1600-luvulta / Edvin Flinck, Ala-Satakunnan ratsutilat v. 1701-1702 / Aina Lähteenoja, Muistitietoja Luvian laivaliikenteen hisoriasta / Sandra Seppä-Hannus, Reunahuomauuksia Athanasius Rosengrénin Muistotietoihin Karkun muinaisuudesta / Toivo Kaukoranta, Tarinaa ja totta Euran Kauttualta / Mikko Saarenheimo, Kirjeenvaihtoa ja äittelyä Skandinaavian suomalaisista 1860-luvulla / F.O. Viitanen, Antin talo Säkylän Korven kylässä / Albert Hämäläinen, Lainarunon suomentaminen / Kaarlo Krohn, Sjarobyg / Yrjö Wichmann
Satakuntalainen osakunta (Helsingin yliopisto)
historiikit
osakunnat
Sisältää: Satakuntalanen Osakunta 1904-1929 : 25-vuotiskatsaus / Mikko Saatenheimo
muinaishaudat
vaakunat
seurakunnat
opetus
kartanot
ruokaperinne
1700-luku
Sisältää: Pakanuudenajan kalmisto Köyliön Vanhassakartanossa / Nils Cleve, Rauman kaupungin sinetti ja vaakuna / Aina Lähteenoja, Eurajoen kirkollisista oloista ison vihan aikana / Jalmari Jaakkola, Porin triviaalkoulun rehtori Juhana Kraftman realismin uranuurtajana / Kaarlo Jäntere, Loimaan nimestä / Niilo Ikola, Nakkilan pitäjän kylien ja asumusten nimet / Kaisu Blom, Kuvaus herraskartanoista Huittisissa 1700-luvulla / Aarre Tuompo, Satakuntalainen velli / Eeva Hermonen, Mitä numerot kertovat satakuntalaisista ylioppilaista / Pekka Katara
vesieläimistö
Karvia
Parkano
Kihniö
loitsut
Sisältää: Länsisuomalaisen Osakunnan inspehtorit / Mikko Saarenheimo, Karvian pitäjän asutuksen synty perimätiedon valossa / L.I. Kaukamaa, Satakunnan Lappi / Viljo Alanen, Piirteitä Sarkolan Vanhankylän tonteista ja taloista / Mirjam Kulmala, Porin ympäristön Cyclopslajit / A. Seinäjokelainen, Eräs vanha loitsuvihko / Viljo Alanen, Eräs satakuntalainen Kiltakirja / Pekka Katara
oikeudenkäynti
kasvatusoppaat
isoviha
seurakuntahistoriat
ruuhet
haapiot
Sisältää: Kaksi satakuntalaista suurmiestä / Edwin Linkomies, Vähän Lallista ja Lalloilasta / Jalmari Jaakkola, Satakunnan vanhin tunnettu paikannimi / J. O. Tuulio, Isonvihan vaurioitten korjaaminen Satakunnassa 1720-luvulla / K. O. Alho, Porin kaupungin kaikkia säätyjä loukkaava häväistyskirjoitus vuodelta 1729, Muudan kasvatusohje vuodelta 1785, Rauman kirkkoherrakuntaa koskevia muistiinpanoja / Fr. Mauritz Ljungberg, Satakuntalaisen palko- ja haaparuuhen valmistus / Eino Nikkilä
siitepölyanalyysi
lestadiolaisuus
erätalous
jumalat
Sisältää: Eräs 1600-luvun latinankielinen muistoruno / Edwin Linkomies, Reposaaren nimestä / J.J. Mikkola, Luvian muinaisruuhi / Matti Sauramo, Satakunnan geologinen kehitys nykyisyyden pohjana / Kalevi Virkkala, Laestadiolaisuus satakuntalaisella maaperällä / Oiva Virkkala, J.P. Winterin matka Satakuntaan v. 1826 / Aina Lähteenoja, Vahokosken sahariita / L.I. Kaukamaa, Lisiä Sastamalan-Merikarvian linjan eräliikkeeseen ja asutukseen / Jouko Saikkala, Sananparret satakuntalaisten kuvastajina / Niilo Valonen, Äyräs-Ägräs / Viljo Alanen
polttoturve
lääkärit
kuolleisuus
rakennusperinne
koulutus
1800-luku
Kokemäenjoki
Sisältää: Poimintoja euralaisesta Nuorante-suvusta / Lempi Ahla, Kokemäenjoki geologis-historiallisen kehityksen valossa / K. Virkkala, Pohjois-Satakunta, eräs polttoturveteollisuutemme tuleva keskuspaikka / Martti Salmi, Rauman kaupunginlääkärit 1800-luvulla / A. R. Alho, Woijola-Tolvainen / Aina Lähteenoja, Rauman kaupunginlääkärit 1800-luvulla / A. R. Alho, Kauppahuone Björkman & Rosenlewin liiketoiminnasta 1820-50-luvulla ja W. Rosellew & Co:n perustaminen / L.I. Kaukamaa, Maisteri K. G. Ollonvqistin kertomus Ahlaisten oloista 80 vuotta sitten / Mikko Saarenheimo, Länsi-Suomen kansanopiston 50-vuotistaipaleelta / A. A. Tuompo, Keuhkotautikuolleisuus ja yleinen kuolleisuus Satakunnassa vv. 1906-1933 / V. Horelli, Vuosiluvuilla merkittyjä rakennuksia Ikaalisten ja Parkanon seudulta / Niilo Valonen, Antti Lizeliuksen suomenkileisiä kirjoituksia III / Pertti Virtaranta, Porin lyseon ja tyttökoulun oppilasaines sosiaalisten suhteiden heijastajana / Eero Saarenheimo
sukututkimus
kirkkoveneet
Porin lentoasema
valtiopäivämiehet
Tyrvää
Satakunta
Sisältää: Ylä-Satakunnan kallioperusta ja Ylöjärven kuparimalmi / Pentti Eskola, Mikael Agricola ja Satakunta / Jalmari Jaakkola, Kyrönkankaan vanha talvitie / Viljo Alanen, Wanochius – af Wanoch-suvun tyrvääläisestä alkuperästä ja sukunimen synnystä / Toivo Kaukoranta, Valtilpäivämies Gabriel Antinpojan kirje vuodelt a1766 / L. I. Kaukamaa, Isak Näähä, hengellinen isä ja johtaja / Toivo Tunturi, Porin lentoaseman tuuliolot sekä näkyväisyys ja sumu / Aili Nurminen, Satakuntalainen haapio sekä se aikaisempi levinneisyys Suomessa / Eino Nikkilä, Yläsatakuntalaisia sanoja anastavien elinkeinojen alalta / Niilo Valonen, Kauvatsa – Äetsä / Pertti Virtaranta, Yrjö Köskisen Hämeenkyrön pitäjänkertomuksen kielestä / Helmi Virtaranta, Ikaalisten kirkkovenelaitoksesta / Mauno Jokipii
juomasarvet
murresanat
verotus
torpparit
Hämeenkyrö
Sisältää: Satakuntalainen F.E. Sillanpää / Edwin Linkomies , Muinais-suomalaisen Pohjan runouden ja F.E. Sillanpään synnyinseutu / Jalmari Jaakkola, Muuan F.E. Sillanpäälle ominainen tyylikeino / Helmi Virtaranta, F.E. Sillanpää kyröläisyyden kuvastajana / Ilmari Kohtamäki, Kyrönsarvi / Kustaa Vilkuna, Vähän kyröläisistä lappalaismuistoista / Niilo Valonen, Muistelmia Ruoveden Kalelasta / Kirsti Gallen-Kallela, Luokkatoverin muistelmia Kaarlo Sarkiasta / Arvo Junnila, Kirjailija Algoth Untola Porissa sanomalehtimiehenä Harhama-romaanin syntyvaiheessa / Mikko Saarenheimo, Torpparilaitoksen kehitys Parkanossa / Reino Alanen, Suomalaisen ja ruotsalaisen oikeuden alue Satakunnassa / Mauno Jokipii, Tyrvään Kataran torppareista / Pekka Katara, Raumalaisen Agus- (Akus-) talon vaiheita / Aina Lähteenoja, Satakunnan paikannimiä / Pertti Virtaranta, Itä-Ikaalisten kansanomaisista rakennuksista / Eino Arvela, Tyrvään rapautuneet kalliot / K. Virkkala
Satakunta-talo
puutavarakauppa
talonpoikaispurjehdus
kunnallishallinto
Helsinki
Sisältää: Satakunta-talon synty / Edwin Linkomies, Piispa Henrikin ihmeretki / Jalmari Jaakkola, Satakunnan paikannimiä III / Pertti Virtaranta, Satakunnan paikannimiä III / Pertti Virtaranta, Siihirsi / Niilo Valonen, Mikkeli Jaakonpoika Krouvila / Lempi Ahla, Rauman puutaravakaupasta 1800-luvun alkupuoliskolla / L. I. Kaukamaa, Keuhkotautikuolleisuus ja yleinen kuolleisuus Satakunnassa vv. 1936-1950, Laaksolan kulttuurikoti 1919-1950, Peltoaloista Ylä-Saastamalassa kreivin aikaan, Merikarvialaista talonpoikaispurjehdusta, Piirteitä Merikarvian kunnallisesta elämästä ja toimihenkilöistä vv. 1865-1940
Sisältää: Satakuntalainen Osakunta 1929-1954 : 25-vuotiskatsaus / Tapio Horila
kaskenpoltto
Rauman seutu
uitto
autioituminen
lehdistö
Sisältää: Pyynikin harjun geologiaa / K. Virkkala, Satakunnan asuinrakennuksista ennen isoavihaa / Mauno Jokipii, Autioitumisesta Ala-Satakunnassa 16. ja 17. vuosisadan vaihteessa / Erkki Lehtinen, Maaomaisuuksista ja varallisuudesta Rauman seudulla 1800-luvun alussa / Pentti Papunen, Satakuntalaisista savupirteistä / Niilo Valonen, Antero Vareöiuksen "loppukove" / Tapio, Horila, Kangasala, Virrat - parin pitäjännimen historiaa / Eero Kininiemi, Ruoveden Kangaspeskan aitta v:lta 1766 / Jorma Heinonen, Satakuntalaisten lukuharastus 1800-luvulla lehdistön levikkinumeroiden valossa / Päivö, Tommila, Kaskenpoltosta ja kydönviljelyksestä Satakunnassa ennen isoavihaa / Mauno Jokipii, Kangaspeskan savupirtti Ruovedellä / Osmo Vuoristo, Kaksi satakuntalaista sanaa / Pekka Lehtimäki, Satakunnan uittotyöläisistä ennen 1920-lukua / Ilmar Talve
maankohoaminen
luonnonmaantiede
puhekieli
murteet
Sisältää: Muistopuhe kansleri Edwin Linkomiehestä / Aarno Niini, Metsästyksestä Satakunnassa 1500- ja 1600-luvuilla / Mauno Jokipii, Häme ja Satakunta / Unto Salo, Satakunnassa keväällä 1899 / Päiviö Tommila, Etelä-Satakunnan luonnonmaantieteelliset alueet / Auvo A. Säntti, F. E. Sillanpään puhetta / Pertti Virtaranta, Linkomiesten lukupiiri 1934-1941 / Tauno Koskela, Keskiajan taiteen perinteitä / Niilo Valonen, Ala-Satakunnan talonpoikaisedustaja v:n 1726-27 valtiopäivillä / Pentti Papunen, Rannansiirtyminen Porin ja Rauman välillä ajanlaskumme aikana / K. Virkkala
opiskelijajärjestöt
Satakuntalainen Osakunta
Helsingin yliopisto
Sisältää: Ylioppilaselämää ja maakuntahenkeä: Helsingin yliopiston Satakuntalainen Osakunta 1950-200 / Antero Alhonen
Talvisota keskeytti Lutonkairan puiden kuljetuksen
Luton alue
savotat
puunkorjuu
tiekuljetus
Lutonkairassa leimattiin 350 000 runkoa parasta tukkimetsää vuonna 1938. Tätä varten rakennettiin tie, savottakämppiä ja siltoja itärajan tuntumaan Luton ja Luiron välille. Leimikko jäi pystyyn talvisodan alettua. Sodan jälkeen puut kaadettiin ja ne vietiin autokuljetuksena Kemiin ja etelän rautatieasemille sekä Ruotsin puolelle Haaparantaan.
Huru, Matti
Vaattovaara, Merja
Ensimmäiset muistikuvat liittyvät kalaan
Veskoniemi
Kaamasnuora
Mannermaa, Rauni
Mannermaa, Vilho (Aapo Vilho)
kalastus
nuottakalastus
saaliit
Haastateltava muistelee lapsuuttaan ja lapsuuden perhettään. Ensimmäiset muistikuvat liittyvät kalaan ja kalastukseen. Kalastus on elättänyt haastateltavan lapsuuden perheen ja myös oman perheensä hän on elättänyt kalastuksella.
Paloniemi
Lusmaniemi
Inari
Kuuva, : perhe
Saijets, Uula
espanjantauti
tartuntataudit
Tarinassa kerrotaan kuinka espanjantauti verotti Inarin väkilukua. Espanjantautiin menehtyi 10 % Inarin asukkaista.
Lappi
Muonio
Rovaniemi
evakot
evakuointi
Tarina kertoo evakkomatkasta Inarista Rovaniemen kautta Muonioon, evakkoajasta Muoniossa sekä kotiinpaluusta.
Inarijärvi
Petäjäsaari
Jääsaarensalmi
Moossinanpää
Kyrö, Pekka
Mannermaa, Sulo
Ruotsalainen, (Ruottala) Hilda
Vilho Mannermaa kertoo kuinka hän sai poikasena kokea Inarijärvellä unohtumattomia kalastuskokemuksia kavereidensa kanssa. Kotijärvi toimi kylän poikien leikkipaikkana. Taimenet ja hauet näyttivät poikasten silmissä suuren suurilta ja eräskin taimen hyppäsi vedestä veneeseen pyytämättä. Kalajuttuja jättiläishauesta ja muista veden eläjistä Vilho on muistellut myös matkailijaryhmille.
Mikkolan Heikun ja Karisaaren Vihtorin hauet
Petäjäsaaren vuopaja
Mikkola, Heikki (Heikku) Rudolf
Karisaari, Vihtori
vetouistelu
Mikkolan Heikku sai aikoinaan niin suuren hauen, että hän tuli sitä Veskoniemeen näyttämään. Samalla hän oli kertonut kamppailusta kalan kanssa. Hauenpyytäjän herkkua olivat pää, suolet ja maksa. Samoin Karisaaren Vihtori sai tarpomalla suuren hauen, suolasi sen ja myi Inariin Nykäsen kauppaan.
Koppelon koulu
Ruottukka
Paskaniemi
Hakosalo, Anna-Liisa
Helli
koulunkäynti
Haastateltava muistelee koulunkäyntiä Koppelon vanhalla koululla. Koulu sijaitsee Koppelon ja Veskoniemen kylien puolivälissä. Opettaja Hakosalo oli innostunut työstään ja piti koululaisille myös iltalinjaa, jossa paranneltiin opittuja tietoja ja taitoja. Hakosalo oli koulun pitkäaikainen opettaja.
Kolttasaamelaiset siirtyvät Sevettijärvelle asumaan
Sevettijärvi
Nykänen, Juho
kolttasaamelaiset
siirtoväki
asutustoiminta
Kolttien tullessa Sevettijärvelle siellä ei ollut juuri mitään, eivätkä he tienneet minkälaiseen paikkaan heitä oltiin kuljettamassa. Sevettijärvellä oli kuitenkin hyvät mahdollisuudet kalastukseen ja poronhoitoon. Kuljetukset tehtiin autoilla avolavakuljetuksina, ihmiset ja tärkeät kotieläimet samoilla kuljetuksilla.
Kolttasaamelaisten asuttaminen Sevettijärvelle
rakentaminen
koulut
elintarvikehuolto
Kolttasaamelaiset asutettiin Sevettijärvelle 1940-luvun lopulla. Heille rakennettiin sinne pienehköt asunnot. Myöhemmin rakennettin koulu. Elintarvikkeet kuljetettiin muualta, niitä saattoi hankkia myös Norjan puolelta Näätämöstä.
Kultalahti
Paavo, von Pandy
ranskalaiset
suomalaiset
juomatavat
hiihtoretket
turistit
kasvinviljely
kulttuurierot
Tarina kertoo ranskalaisten hiihtoturistien vierailusta Paavo von Pandyn luona Kultalahdessa.
Talvisodan ajan tapahtumia Koppelossa ja Veskoniemessä
Koppelo
Vesko, Jussi
Suikki, Juho (Jussi)
Kyrö, Juho
talvisota
Talvisodan alkaessa ensimmäisiä pommeja pudotettiin mm. Koppeloon ja Veskoniemeen. Niitä osui evakkotavaroihin ja Suikki Jussin lehmänlihoihin. Veskoniemessä Vesko Jussi närkästyi pomminpudottajille ja päätti lähteä sotaa pakoon evakkoon.
poro
ruokatalous
Poroa ei teurastettu pelkästään ruoan vuoksi vaan myös vaatteita ja kenkiä varten. Paras peski eli poroturkki saatiin, kun poro teurastettiin jo elokuussa. Poronverestä valmistettiin makkaroita ja kumpuksia eli verikakkuja. Rasvaista luuydintä keitettiin ja syötiin leivän päällä.
Valle, Aili Maarit
Ajokkaan osto poliisi Alelalta Kessin savotan aikaan
Kessi
Kirakkajoki
Kaitavaara
Petsamo
Ivalo
Nellim
Mustola
Pitkäsalmi
Suonikylä
Hammasjärvi
Ukonjärven majatalo
Alela, Hugo
Kyrö, Sammu
Marin, os. Kyrö Olga
Elisto, Kalle
poliisit
ruokahuolto
Svante Kangas kertoo Kessin savotasta ja elämästä siellä 1933-1934. Puut kaadettiin sydäntalven aikaan aamuvarhaisella lampun valossa. Svante liikkui alueella porolla. Hän saikin tehtyä Lapinkuulun ojuksen eli hyvän ajoporon kaupat poliisi Alelan kanssa.
Kangas, Svante
Salo, Martti
Linnunpyynti, savottatarvikkeiden kuljetus Ahvenjärvelle
Syväjärvi
Martinkämppä
Rahajärvi
Kirakkajokisuu
Akujärvi
Ahvenjärvi
Seppänen
Rahkola
Leimauksen yhteydessä oli toisinaan mahdollisuus myös pyytää metsän riistaa. Hyvällä lintukoiralla saattoi saada useampia lintuja kerralla. Svante Kangas kertoo myös rakennustarvikkeiden kuljetuksesta Ukonjärven Martinkämpältä Rahajärven kautta Ahvenjärvelle lähelle Hammasjärveä.
Metsäpalo, simpukoita ja savottamiehiä : loppuu kesken
Luttojoki
Törmänen
Nanguniemi
Nohkimaoja
Suorsapää
Ivalon majala
Torkojoki
"Pastori"
"Punaniska"
Lehtonen, Kalle (Isäntä-Lehtinen, Lehtokalle)
metsäpalot
sammutus
simpukat
Tarina kertoo kuinka savotoissa ja metsäpalojen sammutusreissuilla kalastettiin haukia joesta ja löydettiin simpukoita, raakkuja. Joku saattoi löytää helmenkin.
Ivalojoki
Paatsjoki
Pasasjärvi
Ukonjärvi
Kirakkaköngäs
Keltikangas, Valter
Räsänen
Särkikangas
Manner
Grönlund, Ilmari
yhteismetsät
metsänhoitajat
1930-luku
Tarina kertoo Nanguniemen ja Rahajärven suurista savotoista 1930-luvulla, niiden suunnittelusta ja toteutuksesta, leimauksista ja uitoista.
Kattajärvi
Rajajooseppi
Haapajärvi
Kulasjoki
Tammijärvi
hauki
Tarina kertoo suurmetsäpalosta Luton kairassa 1924 ja paloalueen kylvämisestä ja luontaisesta uudistumisesta. Tuolloin Luttojokeen nousi Jäämeren lohi ja joesta sai pyytämällä myös rautua ja muuta kalaa. Kulasjokivarren suuren hauen tainnuttamiseen tarvittiin kaksi uistinta ja pistooli.
Jääsaari
Hammastunturi
Lemmenjoki
Litmurivaara
Solojärvi
Peltonen, Nikodemus
Peltonen, Uuno
Peltonen, Armas
Mannermaa, Mikko
kuivuus
metsänvartijat
1930-luvulla kuivuus oli kova Inarissa kesäaikaan ja metsäpalot riehuivat ympäri kuntaa. Miehiä haettiin taloista sammutustöihin, vaikka oli heinäaika. Sammutuskeinoina olivat kuokka ja kirves.
Inarin metsien miljoonakaupat, lordit lohensoudussa
Kolttaköngäs
Laanila
Nuorttijärvi
Sotajoki
Tsarminiemi
Nellimöjärvi
Kirkkoniemi
Korhonen
metsäkaupat
lohi
englantilaiset
hotellit
Tarina kertoo Inarin metsäkaupoista 1920- ja 1930-luvulla. Toinen tarina kertoo Kolttakönkään hotellista ja englantilaisista, jotka tulivat lohenpyyntiin. Paikalliset asukkaat toimivat heille soutajina.
Rönkönoja
Rönkkö, Tuomas
Metsokumpu, Pekka
Huru, Eino
Mattila, Eenokki
Lahtinen, Pentti
varkaus
metsänkylvö
Tarina kertoo kuinka vene katosi Kulasjoella ja kuinka se saatiin takaisin.
Suomujoki
Sodankylä
Lounajärvi
Huhti, Heikki (Huhti-Heikki)
Tiltu
Metsäpalon sammuttamisen jälkeen Svante saapuu porukoineen Rajajooseppiin. Näin hän tapasi Raja-Joosepin ja Tiltun ensimmäisen kerran. Muistiin on jäänyt Tiltun tekemä peti aitan ylävintille ja villavanttuut. Huhti-Heikin kertoja tapasi Inarijärvellä taimenenpyynnissä. Heikki kertoi lohenpyynnistään Kanadassa.
Muurmanski
Huuhkaja
Tanskanen, Mauri
Mari
Kyrö, Ilo
kansalaissota 1918
punaiset
suojeluskunnat
Tuomas Rönkkö oli hurja mies ja hänelle tapahtui elämän varrella kaikenlaisía sattumuksia. Tarinassa kerrotaan kuinka Rönkkö kokoaa Ivalosta joukkoja punakaartilaisten riveihin ja johtaa heitä Murmanskiin. Murmanskista hän päätyy erinäisten seikkailujen jälkeen takaisin Ivaloon ja tulee uskovaiseksi. Huuhkajasta löytyy mieluinen emäntä, jonka hän haluaisi vaimokseen, mutta kihlajaisrahat puuttuvat. Ongelma ratkeaa, kun Rönkkö lupautuu uimaan maksusta jäiden keskellä Ivalojoen yli.
Rönkön kivennosto ja paini veljensä kanssa
Sonkajärvi
Rönkönkivi
Tuomas Rönkkö oli harvinaisen kookas ja voimakas mies. Hän oli kotoisin Sonkajärveltä ja tuli Ivaloon maantien tekoon. Tarina kertoo kuinka hän nosti ojasta valtavan kiven miesvoimin. Tapaus oli sen verran harvinainen, että kiveä alettiin kutsua Rönkönkiveksi. Voimamiehelle tapahtui kaikenlaista elämän varrella. Eräällä putkareissulla hän joutui painiotteluun miehen kanssa, joka osottautui hänen veljekseen.
Kultaa löytyi pakkastiaisista huolimatta
Kuivakuru
Moberginoja
Papinhamina
Thiede, Verner (Lukkarin-Verne)
kullankaivu
kullanhuuhdonta
kulta
"Kun se tullee, niin se tullee, tai kun ei tule, ei tule", toteaa Reino Lehtinen muistellessaan kullankaivuureissujaan Sotajoella. Reino oli huuhtonut kultaa Helsingistä tuleen kaverinsa kanssa alkukesästa Sotajoella, mutta tulos oli ollut laihanpuoleinen. Loppukesä oli lämmin, joten Reino päätti jatkaa kaivuuta ja päätyi vanhalle Mobergin pankille. Siellä hän tapasi kullankaivuussa olleen Lukkarin-Vernen. Aluksi näytti, ettei kultaa löydy, mutta vastoinkäymisistä suivaantueen Reinon jalkojen liotus merkitsi käännekohtaa. Joenpohjalta löytyi kultaa heti ensi pannullisella. Lukkari-Verne ei uskaltanut aluksi tulla kultapaikalle, sillä hän pelkäsi parveilevia pakkastiaisia, joiden uskottiin tuovan pahaa onnea. Onni oli kuitenkin suosiollinen, sillä miehet saivat löytöpaikastaan kesän palkan, jolla voitiin maksaa mm. ruokavelat kauppias Peroniukselle.
Lehtinen, Reino
Nemtsinkoff-Körkkö, Tarja