Keitele
valokuvat
asuinrakennukset
1900-luku
Pikko. Keitele, Hamula. Mäkitupalaisasuinpaikka, jonka rakennusryhmään kuuluvat päärakennus, luonnonkivistä muurattu navetta vuodelta 1951, aittarakennus ja verkkomökki.
Kosunen, Liisa
Peiponen, Sinikka
Keiteleen kunnankirjasto
1910-luku
Pohjoismäki. Keitele, Hamula. Päärakennus ajoittuu 1910-luvulle.
aitat
1840-luku
Pohjoismäki. Keitele, Hamula. Eloaitta rakennettu ensimmäisen kerran 1843 seinässä olevan vuosiluvun mukaan.
Rasila. Keitele, Sulkavanjärvi. Kaksikerroksinen aittarakennus ns. vilja-aitta.
savusaunat
Repola. Keitele, Vuonamo. Savunauna, joka ajoittuu 1910-luvulle.
Repola. Keitele, Vuonamo. Asuinrakennus ajoittuu 1900-luvun alkuun. Ns. kamaripääty lisätty 1925.
1920-luku
Riskaa. Keitele, Vuonamo. Päärakennuksen nuorempi osa on 1920-luvulta.
1800-luku
Riskaa. Keitele, Vuonamo. Yksikerroksinen vaateaitta ajoittuu 1800-luvulle.
1870-luku
Rytkölänmäki. Keitele, Sulkavanjärvi. Päärakennus ajoittuu noin 1870-luvulle.
Rytkölänmäki. Keitele, Sulkavanjärvi. Yksinäisaitta ajoittuu 1800-luvun lopulle.
Rytkölänmäki. Keitele, Sulkavanjärvi. Kaksikerroksinen eloaitta 1800-luvun lopulta.
Räisälä. Keitele, Hamula. Päärakennus on rakennettu 1917. Siinä toimi Hamulan kylän yksityiskauppa.
Räsälä. Keitele, Hamula. Päärakennus rakennettu ainakin kahdessa vaiheessa. Kamaripäädyn ikää ei varmuudella tiedetä, mutta sen arvellaan ajoittuvan 1800-luvun puolelle.
Saari. Keitele, Vuonamo. Saaren tila lohkottiin Suonsaaren tilasta. Päärakennus ajoittuu 1800-luvun loppupuolelle.
Seppälä. Keitele, Vuonamo. Sukutila vuodesta 1698 ja myös kantatila. Päärakennus ajoittuu 1800-luvulle. Tarkka rakentamisvuosi on tuntematon. 1910-20- luvuilla rakennettiin taloon avokuisti.
kaakeliuunit
Seppälä. Keitele, Vuonamo. Vanhat tulisijat ovat säilyneet päärakennuksen huoneissa.
Seppälä. Keitele, Vuonamo. Päärakennus. 1910-20- luvuilla rakennettiin taloon avokuisti.
1860-luku
Siekkilä. Keitele, Hamula. Talon pihapiirissä on kaksi yksinäisaittaa. Vanhimpaan aittarakennukseen on liitetty vuosiluvullinen 1863 lauta.
Siekkilä. Keitele, Hamula. Talon pihapiirissä on kaksi yksinäisaittaa. Nuorempi aitoista ajoittuu 1900-luvun alkuvuosikymmenille.
1850-luku
Sormula. Keitele, Vuonamo. Sormulan tila on merkitty veroluetteloon ensimmäisen kerran 1561. Tuparakennus ajoittunee noin 1850-luvulle.
Talasniemi. Keitele,Vuonamo. Lohkottu Heinäselkämän kantatilasta. Tilan nimenä on alunperin ollut Niemelä. Päärakennus on valmistunut 1914.
Talasniemi. Keitele, Vuonamo. Lohkottu Heinäselkämän kantatilasta. Tilan nimenä on alunperin ollut Niemelä. Päärakennus on valmistunut 1914. Erikoispiirteisiin rakennuksessa kuuluu mm. sen Koutajärven puoleiselle takaseinälle tehty nikkarityylinen koristelu.
navetat
Uudiskangas. Keitele, Viinikkala. Rakennukset ajoittuvat osin 1800-luvun lopulle, osin 1900-luvun alkuun. Kuvassa hirsinen navettarakennus.
Uudiskangas. Keitele, Viinikkala. Rakennukset ajoittuvat osin 1800-luvun lopulle, osin 1900-luvun alkuun. Kuvassa kaksikerroksinen aittarakennus.
Uudismäki. Keitele, Äyräpää. Tilan luhtiaitta on sijainnut paikallaan 1800-luvun puolivälistä. Luhdin pihapuoleiseen seinään on kaiverrettu vuosilukumerkinnät 1853, 1865, 1869 ja 1910.
Uusipaikka. Keitele, Sulkavanjärvi. Lohkottu Järventakasen maista 1920-luvulla. Uusipaikka tunnetaan paremmin nimellä Rauhala. Päärakennus valmistunut 1922.
Uusipaikka. Keitele, Sulkavanjärvi. Pihapiirissä päärakennusta vastapäätä sijaitseva kaksikerroksinen luhtiaitta. Se on siirretty tilalle viereisen Järventauksen pihasta 1920-luvulla. Luhtiaitan isompi osa on entinen tallirakennus. Tämän ja vilja-aitan väliin tehtiin 1920-luvulla lautainen halkoliiteri.
uunit
1890-luku
Vesterilä. Keitele, Hamula. Vanhimpia Hamulanniemen tiloista. Päärakennuksen vanhempi osa ajoittuu 1890-luvulle. Kuvassa tuvan kattolaipio ja uuni ovat alkuperäisessä vuoden 1928 asussaan.
Vesterilä. Keitele, Hamula. Vanhimpia Hamulanniemen tiloista. Päärakennuksen vanhempi osa ajoittuu 1890-luvulle.
Ylölä. Keitele, Hamula. Pihapiirin rakennukset ajoittuvat 1800-1900-lukujen vaihteeseen. Nykyinen päärakennus ajoittuu 1910-luvulle. Pihapiirissä entinen tallirakennus, nykyinen varastorakennus. Aittarakennukset ajoittuvat 1890-luvun lopulle. Ns. vilja-aitassa on vuosiluku 1895 ja entisen tallin takana olevassa aitassa on vuosiluku 1896.
Kirkkoniemi. Keitele, Hamula. 1920-luvulle ajoittuva rakennusryhmä. Viidestä rakennuksesta on jäljellä kaksi; päärakennus, joskin lyhyempänä kuin vanhempi tupa sekä kaksihuoneinen aittarakennus.
Kosunen. Liisa
Kotilainen, Mikko
Keuruun kaupunginkirjasto
Koukka, Terttu
Naukkarinen, Eeva
suunnistus
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1990
Kouttu, Helena
Näkökulma Huittisten hevostalouteen 1940-luvulle saakka
hevostalous
Huittinen
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1994
Kouttu, Timo
Tarinaa Sammun Osuuskaupan liepeiltä v. 1939-1985
Sammun Osuuskauppa
osuusliikkeet
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2001
Koitto, Kustaa
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2005
Huittisten Latu ja Polku
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2006
Lievestuoreen kirkko Laukaan seurakunnan osana
Kovanen, Taina
Kraftman, Maria
Kirjastot.fi
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
runot
Oulu
1880-luku
Oululaissyntyinen Kaarlo Kramsu (1855-1895) työskenteli sanomalehtimiehenä ja opettajana. Hän kirjoitti kaksi runokokoelmaa, jotka ilmestyivät vuosina 1878 ja 1887. Kokoelmilla oli yhteinen nimi, Runoelmia, ja neljätoista yhteistä runoa. Kramsun runot ovat lohduttomia, tekijänsä yksinäistä ja levotonta elämää heijastelevia tunnelmointeja ja isänmaallisia balladeja. Rakkausrunoissa Kramsu ironisoi aiheensa vaikuttaen paikoin jopa humoristilta.
Kramsu, Kaarlo
Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Pehmeäkantinen nidottu vihkonen, jossa 26 numeroimatonta, piirroksia ja tekstejä sisältävää sivua. Numeroimaton 200 kpl:een painos.
Krasnova-Shabaeva, Masha
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Teos on taiteilijakirja. 22 riisipaperista taiteltuihin kansiin puuvillanarulla sidottua, kaksipuoleisiksi arkeiksi liimattua grafiikanlehteä (tussi riisipaperilla).
Kraus, Katharina
Teos on taiteilijakirja. Mustassa pahvikotelossa taittovihkonen sekä - vihkosessa ilmoitetun 17 kappaleen sijaan - 15 pyöreää pahvikorttia, joihin painettuna englanninkielisiä otteita Mary Rueflen teoksesta My Private Property (2016). Lisäksi mukana pahvikannen ja korttipinon läpi pujotettava pieni vihreä puinen hyrrä. Painos 16 kpl.
Kreiser, Constanze
Ruehle, Mary
Teos on taiteilijakirja. Mustassa pahvikotelossa vihkonen, joka sisältää saksankielisiä runoja sekä kuvituksena lino-tekniikalla riisipaperiarkeille painettuja puupiirroksia. Mukana kuvitettu esittelyvihkonen. Teos kuuluu 20-osaiseen sarjaan 'Schnee'. Lyijykynällä signeerattu uniikkikappale.
Teos on taiteilijakirja. Teos on osa bwl-sarjaa (=Black and White Landscape, osa 7/13). Teos on muodoltaan osittain haitarikirja, ja sisältää alkuperäiskielisiä ja saksaksi käännettyjä runoja sekä kaksi valokuvapaperille (Fuji Crystal Archive Paper) tulostettua, haitarimaisesti avautuvaa maisemavalokuvaa. Uniikkiteos.
K. A. Winterhjelmin kirje Minna Canthille 2.2.1885
Työmiehen vaimo
teatteri
käännöskirjallisuus
kirjeet
Minna Canth
Kristian Anastas Winterhjelm
K. A. Winterhjelmin kirje Minna Canthille 2.3.1885
Päiväys ja tekstin alku on tahriintunut.
Satakuntalainen symposion : Satakunnan Kirjallinen Kerho 1919-2019
kirjallisuus
kirjailijat
järjestötoiminta
järjestöt
historiikit
järjestöhistoriikit
Kristian Lindroos
Satakuntalainen Kirjallinen Kerho