Keitele
valokuvat
museot
tapahtumat
1970-luku
Paananen, Wellamo
Vuonamossa Aholan museorakennuksessa maa- ja kotitalousnaisten järjestämä illanvietto. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 23.8.1978.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
Illanviettoa ja Rajalanäijän tarinointia
Keinoniemi
Inari
Rajalanäijä
Lehtola, os. Koponen Elsa-Briita
Lehtola, Matti
yliluonnolliset olennot
huvit
Lehtolan pirtissä luettiin kirjallisuutta sekä lausuttiin sananlaskuja ja arvoituksia iltaisin puhdetöiden lomassa. Talossa asui toisinaan myös reipas huutolaisukko Rajalanäijä, joka intoutui kertomaan tarinoita. Eräässä talossa lehmiä oli vaivannut painajainen, joka sai lehmän sairastumaan. Rajanäijä oli jäänyt yöllä seuraamaan, mistä vaiva aiheutui. Yhtäkkiä katosta oli alkanut tippua mustia oksia lehmän selkään. Äijä oli napannut risut ja polttanut ne uunissa. Sen jälkeen ei lehmiä enää painajainen riivannut.
Lehtola, Laura Leonoora
Nemtsinkoff-Körkkö, Tarja
Varsinais-Suomi
Turku
Åbo
1880-luku
1880-talet
kuvakirjat
Innehåller annonser och fotografier. Sisältää mainoksia ja valokuvia Turun kaupungista.
Ilmaa kultakainaloihin ; Hattu lentää päästä
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Kuvataitos, joka koottu monotypioista. Hallitseva väri vihreä. Liittyy näyttelyyn "Ihana kala" Rikhardinkadun kirjastossa 7.1.2005 - 4.2.2005. Uniikkikappale, tekijän signeeraama.
Holma, Hanna
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Teos on taiteilijakirja. Nimisivulla myös teksti kirjainstallaatio, n. 1000 julkaisua, Rauman taidemuseo 2007. Mustavalkoiset piirroskuvat. Teos on "eräänlainen taidevärityskirja". Teksti suomeksi ja englanniksi. Tekijän signeeraama.
Matikka, Tommi Samuli
ilmakuvat
Iisalmi
1950-luku
Iisalmen kansalaisopiston opintopiirissä ruodittiin vuonna 2000 tätä kuvaa seuraavasti: Ilmakuva n:o 6125 Iisalmi Tämä Veljekset Karhumäki Oy:n ilmakuvasarjaan kuuluva kuva Iisalmen keskustasta Luuniemen suunnalta katsottuna on otettu mitä ilmeisimmin v. 1950. Kuvausajankohta on helppo todeta uusien ja keskeneräisten kerrostalojen perusteella. Tässä kuvassa etenkin viimeksimainituista, jota edustaa taaempana oikealla näkyvä rautatieläisten kerrostalon rakennustyömaa Päiviönkadun varrella, nyk. Nuorisotalon korttelissa. Tämän "Toralinnaksi" haukutun talon työt näyttävät edenneen ylimpään kerrokseen saakka. Asukkaat muuttivat taloon 1951:n puolella. Etualalla hohtaa valkoisena 1949 valmistunut sotien jälkeen ensimmäisenä varsinaisena kerrostalona Iisalmeen rakennettu asuintalo parine liikehuoneistoineen, Satamakatu 9 torin välittömässä läheisyydessä. Sotavuosien jälkeen kului vielä puoli vuosikymmentä ennen, kuin varsinkaan suurempien talojen rakennustyöt pikkuhiljaa alkoivat. Syynä tähän oli suurimmalta osalta rakennustarvikkeitten puute mm. sotakorvaustuotteita valmistavan teollisuuden tarpeiden ollessa etusijalla. Kaksi suurempaa rakennusta oli ollut työn alla juuri ennen talvisotaa, joista kuvan vasemmassa laidassa Ilvolankadun varrella näkyvä Keskuskansakoulun uudisrakennus eli nykyinen Keskustan koulun korkeampi osa oli otettu käyttöön keskeneräisenä talvisodan sytyttyä marraskuun lopussa 1939. Taloa tarvittiin tuolloin puolustusvoimien käyttöön mm. ilmasuojeluyksiköille ja sotasairaalan tarpeisiin. Toinen mainituista rakennuksista oli Iisalmen Säästöpankin liike- ja asuinrakennusrakennus Savonkatu 22:een, Savon- ja Pohjolankatujen kulmassa olevan puisen pankkirakennuksen viereen. Tuo kerrostalo ehti valmistua ennen sotaa ja sen yläosaa näkyy kuvan oikeassa reunassa koivurivistön takaa. Kuten kuvasta näkyy, oli kaupungin keskustakin tuolloin ja aina 1970-luvun loppuun saakka varsin puutalovaltainen. Sitä ennen ydinkeskustassa oli varsin harvoja muurattuja liikerakennuksia ja nekin vain kaksikerroksisia. Kuvan kiintopisteitä ovat tietenkin Kauppatori ja siinä oleva 1926 valmistunut kauppahalli, torin kulmalla oleva, alunperin v. 1912 rakennettu ja v. 1928 kaksi- kerroksiseksi korotettu Kansallis-Osakepankin pankkitalo, taaempana Savonkadun varrella nykyisinkin vielä oleva Helsingin Osakepankin talo ja sen vieressä hieman matalampi Hujasen talo. Suurimmista puisista liikerakennuksista erottuvat Kauppahallin välittömässä läheisyydessä olevat Putkola Oy:n talo ja sen vieressä, hallin katon yli näkyvä Pohjois-Savon Kauppa Oy:n talo. Viimeksi mainitun omistuksessa oleva, samaan pihapiiriin kuuluva v. 1927 Louhenkadun varrella käyttöön otettu kivitalo erottuu myös muusta ympäristöstään. Siinä toimi mainitusta vuodesta v:een 1965 elokuvateatteri Kaleva, joka oli välillä kaupungin ainoa elokuvateatteri. Tämä rakennus on edelleen käytössä liikerakennuksena. Muistikuvia etualalla olevista puutalokortteleista Kuvan vasemmassa alakulmassa näkyy palanen Satamapuistoa ja sen edessä vanhan tullikammarin kattoa. Tämä v. 1893 satamalaiturin itäpään edustalle valmistunut rakennus on edelleen lähinnä kesäisin ravintolakäytössä. Sen ja keskellä alareunassa näkyvän ent. Putkolan saunana ja myöhemmin Kylpylä Otavana tunnetun rakennuksen väliin laskeutuu vasemmalta osittain heinikkona ollut Otavankatu yhtyen siitä oikealle alkavaan Veikonkatuun. Kylpylä Otava ja sen edeltäjä oli kaikkien kaupunkilaisten tuntema yleinen sauna, pitkät ajat kaupungin ainoa sellainen. Sen Satamapuiston puoleisessa päässä oli myös ns. numeropuoli eli tilaussauna. Maissi Leskinen, myöh. Turunen, joka myöhemmin tuli tunnetuksi myös ravintola-alalla, jatkoi sitä Putkolan jälkeen v. 1938. Saunan oikealla puolella on korjaamorakennus, jota tietääkseni kutsuttiin Poikien pajaksi. Sen paikalle rakennettiin myöhemmin Iisalmen Autopojat Oy:n suurempi autokorjaamorakennus, joka on siinä edelleenkin. Sauna taas purettiin asuinkerrostalon tieltä joskus 1970-1980 lukujen vaihteessa. Samassa korttelissa edellämainittujen kanssa, sen Satamakadun puoleisella sivustalla näkyy Otavankadun kulmatontilla Kääriäisen sisarusten talot. Tunnetuin näistä oli kenraalimajuri Antti Kääriäinen, joka oli Saksassa koulutettuja jääkäreitä ja osallistunut Suomen itsenäistymiseen vaiheisiin sekä ansioitunut myöhemmin talvi- ja jatkosodissa rykmentin ja divisioonan komentajana. Hänen muistolaattansa on raatihuoneen seinään kiinnitettynä Kauppakadun puolelta pihaan mentäessä. Toinen sisaruksista oli Iisalmen kaupunkia pitkään palvellut raatimies Eini Kääriäinen. Tontti oli ollut aikaisemmin heidän vanhemmillaan. Viereistä taloa Ilvolankadun puolella muistan kutsutun Pietikäisen taloksi. Keskuskansakoulussa oli opettajana Kaarlo Pietikäinen aikoinaan. Lieneekö hän ollut eräs tuon talon asukkaista? Kotini oli varhaislapsuudessani muutamana vuonna noilla kulmilla, mutta siltä ajalta on tiedossani vain osasta seudun vaiheista ja asukkaista. Satamakadun toisella puolella, vastapäätä em. Pietikäisen taloa sijaitsi tukkukauppias Jussi Kolehmaisen talo, joka oli kaksikerroksinen siten että sen muuratussa pohjakerroksessa toimi Iisalmen Sanomien kirjapaino ja puusta rakennettu yläkerros oli asuntoina. Siinä asuivat mm. äidin puolen isovanhempani ja meidänkin silloin kolmihenkinen perheemme muutti siihen vuodeksi Haukiniemeltä 1935. Seuraavana vuonna muutimme kulmittain, Satamakatu 6:ssa olevaan puuseppä Eemil Viikin taloon, joka näkyy kuvassa uuden Satamakatu 9:n kerrostalon edessä. Asuimme siinä Ilvolankadun puoleisessa päädyssä, jossa seinämme takana sijaitsi tuolloin Kalle Pirisen maitokauppa. Myöhemmin koko pääty oli Anna Partasen sekatavarakaupan käytössä. Liike muutti sittemmin 1950-luvun alussa Pietikäisen talon paikalle valmistuneen Satamakatu 4:n eli "lunastettujen" talon liikesiipeen. Itse muutimme jo tuloamme seuraavana vuonna eli 1936 Viikin uudempaan taloon, samaan pihaan Ilvolankadun puolelle. Toiseen huoneistoon muutti Jukka Matilaisen silloin samoin kolmihenkinen perhe. Pari vuotta myöhemmin joutui kumpikin perhe muuttamaan jälleen autoilija Emil Husson ostettua talon Viikiltä. Tuo talo näkyy kuvassa, tosin tummemmaksi maalattuna kuin se myöhemmässä vaiheessa oli. Naapuritontilla Satamakadun puolella, torin kanssa kulmittain, näkyy talo, jossa sijaitsi myöhemmin mm. Heikki Blinnikan kauppa. Sen oikealla puolen naapurina, päädyt vastakkain, Riistakadun toisella puolella olevassa talossa oli puolestaan hänen aikaisemman liikekumppaninsa Niilo Onttisen kauppa. Siinä talossa oli ollut aikaisemmin Iisalmen Nahkatehdas Oy:n myymälä. Tuossa meidän kotikorttelissamme oli Riistakadun puolella mm. Kokkosten taloja, joista paikkakunnalla kenkäkauppiaana tunnetun Ida Kokkosen talo purettiin muitten korttelin talojen kanssa EKA-Marketin, myöhemmin Euromarketin rakennuksentieltä. Maija Kokkosen talo purettiin viimeisenä v. 2000. Samassa Otavankadun, Satamakadun Ilvolankadun ja Kauppakadun rajoittamassa korttelissa, samalla alueella, aikaisemmin mainitun Kolehmaisen talon (jossa oli kirjapaino alakerrassa) kanssa oli Satama- ja Otavankadun kulmassa, nykyisen adventtiseurakunnan talon paikalla Eevert Vehviläisen pieni kauppa. Siitä Otavankatua ylöspäin mentäessä oli välissä ensin talo, jossa asuivat mm. Bertta ja Vilho Korhonen ja Kauppakadun kulmassa Iisalmen Metsästys- ja Kalastusseuran kerhotalo, jota jotkut kutsuivat ilkeillen "pirun kirkoksi". Korttelin Ilvolankadun puoleisella kulmatontilla oli suurehko kaksiosainen talo, jonka pihasiiven tiilirakenteisessa alakerrassa oli autokorjaamo. Lisäksi tontilla oli Ilvolankadun puolella pienempi asuintalo. Taloja kutsuttiin Kervis-taloiksi omistajansa mukaan. Myöhemmin tämä ja tuon korttelin muut Ilvolankadun puoleiset tontit siirtyivät Iisalmen Sanomien perustamille asuntoyhtiöille, ja niille rakennettiin kaksi kerrostaloa. Kaikki vanhat rakennukset purettiin pois. Kauppakadun Kervis-taloja vastapäätä, Keskuskansakoulun viereinen talo ja tontti kuuluivat kauppias Paavo Huttuselle ja sittemmin hänen perikunnalleen. Paavo Huttunen oli toinen Pohjois-Savon Kauppa Oy:n perustajista. Kauppakadun puolella olevassa pienessä piharakennuksessa toimi vuosikymmenet Pelastusarmeijan Iisalmen osasto. Vastaavasti Kervis-taloja vastapäätä Ilvolankadun toisella puolella eli ns. Apteekinmäen puolella oli mäen päällä puutalo, joka oli aikoinaan ollut kruununvouti K.0. Hurskaisella. Lieneekö tämä 1910-luvulla oman toimensa ohessa myös poliisilaitoksen päällikkönä sekä monissa luottamustoimissa häärännyt monitoimimies myös rakennuttanut sen. Myöhemmin muistan siinä asuneen mm. henkikirjoittaja Liimataisen. Tuon vielä kuvassa näkyy talon paikalle rakennettiin 1950-luvun alussa, kohta kuvan ottamisen jälkeen Kauppakatu 10:n ja "Apteekinmäen Aravan" nimillä tunnettu asuinkerrostalo liikesiipineen Ilvolankatu 8:aan. Vielä on mainittava kuvassa selkeästi näkyvä kookas kaksisiipinen kaupungin komeimpia puutaloja edustava, apteekkari Yrjö Hirvensalon ja hänen perikuntansa omistuksessa ollut rakennus, jonka Ilvolankadun puoleisessa osassa oli ollut apteekki hänen edeltäjillään. Sen mukaan oli Kauppakadun puoleinen jyrkkä katu saanut nimensä kansan suussa. Talon oli rakennuttanut apteekkari. E. Bergman, joka oli saanut apteekkioikeudet v. 1863, ostettuaan apteekin edeltäjältään Isak Nordlingilta. Rakentamisvuotta en ole historian kirjoista löytänyt. 1875 hän on myynyt talon seuraajalleen apteekkari Gustaf Fredrik Ignatiukselle, joka oli myynyt sen Iisalmen viidennelle apteekkarille Yrjö Hirvensalolle v. 1919. Hirvensalo siirsi v. 1927 apteekin Savonkadun ja Pohjolankadun kulmaukseen.
Iisalmen kaupunginkirjasto
Ilmakuvat
rakennukset
Naarkoskea ja Naarkosken teollisuuslaitoksia esittelevässä ilmakuvassa näkyvät muun muassa mylly (etualalla), saha ja sähkölaitos, niin sanottu Kolhoosin talo ja paloasema letkunkuivaustorneineen (vasemmassa reunassa) sekä Perttilän päärakennus.
Pukkilan kunnankirjasto
Nousiainen
2010-luku
kylät
Nummen kylä ilmakuvana, Noustenmaa -kauppa kuvan keskivaiheilla. Kuva otettu Nousiaisten Osuuspankin kokoustilan seinällä olevasta taulusta 2017.
Kaunonen, Paula
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta. Tekijä mainittava.
Käkelä
Orimattila
ilmakuva
1980-luku
Etualalla vanhainkoti sairasosastoineen.
Orimattilan kaupunginkirjasto
Kuvan oikeassa reunassa ovat muun muassa Pukkilan Osuusmeijerin entiset rakennukset, vanhan Osuuspankin talo, Kohiseva, kunnantalo ja entinen terveystalo. Kuvan yläosassa vasemmalla on Kirkonkylän koulu ja alaosassa vasemmalla entinen vanhainkoti.
Sihlman, Hanna
meijerit
osuusmeijerit
Ilmakuva Pukkilan Osuusmeijeristä. Oikealla näkyy Porvoonjoki.
Pukkila
paikallishistoria
peltoala
Todennäköisesti 1950-luvulla otettu ilmakuva Pukkilanmäestä. Kuvan keskellä kulkee Keskustie.
Sampola
rautatiet
teollisuusalueet
Tossavanlahden ”taajamaa” lintuperspektiivistä katsottuna. Vuosiluku ei tiedossa. Kuva Matti Laukkanen.
kartanot
Nakkila
Nakkilan kunnankirjasto
vesistöt
joet
järvet
kosket
Kalle Sihlmanin ottamia ilmakuvia Pukkilan vesistöistä. Ensimmäisessä kuvassa on Savijoen kylä, jota halkoo mutkitteleva Rapuoja. Toinen, kolmas ja neljäs kuva esittävät Naarkoskea. Viidennessä kuvassa näkyy vasemmalla Koivulankoski. Vielä 1960 luvulla siellä olivat tehtailija Uuno Koivulan omistamat saha, mylly ja sähkölaitos. Oikealla näkyy Syvänojan puusilta ja sen alla Syvänojan koski. Kuudes ilmakuva esittää Syvänojan koskeaa ja siltaa. Seitsemännessä kuvassa on Haudankoski Syväojankosken alapuolella. Haudankoski on viimeinen koski Pukkilan puolella ennen Askolaa. Viimeinen kuva on otettu Kanteleenjärveltä. Vanhat mustavalkoiset valokuvat esittävät Naarkoskea ja niissä näkyy vuonna 1915 valmistunut kivisilta.
Sihlman, Kalle
Teos on taiteilijakirja. Teoksen aiheena kauhukuvia atomipommin varjossa. Kirja on taitoksen sisällä (29 x 76 cm).Painos 200 kpl.
Merenmies, Elina
Rainio, Jussi
Keuruun kaupunginkirjasto
syntymäpäivät
1960-luku
Dir. cant. Ilmari Raitala 80v. Pielaveden-Keiteleen Säästöpankin onnentoivotukset kanttori Raitalalle esittivät K. Turpeinen, Sinisalo, H. Saastamoinen, Y. Vuorela, E. Kortelainen, J. Tossavainen ja E. Nuutinen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 1.7.1966.
henkilökuvat
Vasemmalla dir.cant. Ilmari Raitala ja hänen vieressä kunnansihteeri Erkki Soini lapsensa kanssa.
Ilmari Takkala : Karstulan kotiseutumuseon luoja
M.S.
Vehmaa
talvisota
sankarivainajat
lotat
maanpuolustus
Lotta Svärd
naisjärjestöt
maanpuolustusjärjestöt
ilmavalvonta
Pukkilan suojeluskunta rakensi syksyllä 1939 Teikarinmäen ampumajan (nykyisin Teikarinmäen urheilukentän huoltorakennus) viereiseen metsikköön ilmavalvontatornin, jossa ilmavalvontalotat työskentelivät koko talvisodan ajan sekä jatkosodan alussa. Ensimmäisessä kuvassa majan edustalla ovat Ella Jokinen (vas.), Aini Virtanen, Elsa Yrjänä (Höykälä) ja Kyllikki Kittelä (Rusila), toisessa kuvassa Kyllikki Kittelä (Rusila) (vas.), Ella Jokinen (Ekström) ja Aini Virtanen sekä kolmannessa Aune Alestalo (vas.) ja Helmi Eerola (Koivisto). Neljännessä kuvassa on Kaarina Rusila (Halkilahti). Viimeiset kuvat on otettu vartiotornissa. Kesäisessä kuvassa ovat Kaisa Laurila (Klemettilä) (vas.) ja Elsa Yrjänä (Höykälä). Turkkiin pukeutunut kaksikko on Kyllikki Kittelä (Rusila) ja Ella Jokinen. Lotilla oli vartiotornissa käytössä kaksi turkkia, jotka olivat peräisin Kanteleelta: Kyllikillä on yllä Muurahaisen susiturkki ja Ellalla Korpusen lammasturkki. Ilmavalvontatornin juuressa otetussa kuvassa ovat Maija Uotila ja Kaisa Laurila (Klemettilä). Luettelo Teikarinmäen ilmavalvontatornissa työskennelleistä lotista sekä lääkintä- ja muonitustehtävissä toimineista lotista on peräisin Pukkilan Sotaveteraanien arkistosta.
Jäppilä, Ella
Ilmavalvontalotta Ella Jäppilä (Vilonen) (s. 1914)
Greijula, Terho
Kareoja, Terho
ihmiset
yliopistot
korkeakouluopiskelu
opiskelijat
agronomit
laitokset
kasvinjalostus
Terho Kareoja (o.s. Greijula) (s. 1915) toimi talvi- ja jatkosodan aikana Pukkilassa ilmavalvontalottana. Kareoja opiskeli 30–40-luvuilla Helsingin yliopiston maatalous- ja metsätieteellisessä tiedekunnassa. Yliopiston ollessa vuonna 1942 kiinni, hän ja muita agronomiopiskelijoita lähti töihin Äänislinnaan. Kareoja työskenteli 8.4.-8.9.1942 Äänisenrannan alue- ja esikunnan maataloustoimistossa. Vuosina 1943-45 hän työskenteli Tikkurilassa maatalouskoelaitoksella, mm. kasvinjalostusosastolla. Kareoja sai talvi- ja jatkosodan aikaisesta palvelustaan sotatoimialueella Tammenlehvä-tunnuksen. Kaksi ensimmäistä kuvaa ovat kesältä 1941. Ensimmäisestä kuvasta on tunnistettu Katri Majander (vas.), Terho Greijula ja Aila Greijula. Takimmaisena olevan naisen nimeä ei tiedossa. Toisessa kuvassa Aila Greijula (vas.), Terho Greijula ja Katri Majander. Kolmas ja neljäs kuva on otettu Äänislinnassa. Ensimmäisessä kuvassa Helle Vilppula (vas.) ja Terho Greijula. Toisessa Annikki Kortelainen (vas.) ja Terho Greijula. Äänislinnassa on otettu myös patsaskuvat. Kareoja on kirjoittanut ensimmäisestä kuvasta valokuva-albumiinsa "Leninin patsas Leninin torilla" ja jälkimmäiseen "Edellisen tilalle on asetettu tykki". Patsas vaihdettiin Suomen vallattua Äänislinnan. Loput kuvat on otettu Tikkurilan maatalouskoelaitoksella. Ensimmäiseksi on koelaitoksen kuva ja lopuissa kuvissa Terho työskentelee laitoksen viljelmillä.
lypsy
Ilmi Qvick lypsyllä Sammalisrannan Pitkäahossa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 18. 9.1975.
Iloiset ystävykset Iisalmen Säästöpankin edessä noin v. 1956
pankit
ystävät
(Aineiston luovuttaja: Jukka-Matti Rönkkö)
laulut
arkkiveisut
Janakkala
Pieni lauluvihkonen sisältää seitsemän laulua: Maalleni, Luonnon ylistys, Mitä lemmin, Yksin myrsky iltana, Rukkaset, Runottarelle ja Rippi wieraana.
Etelä, K. A.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna, G. A. S:min kustannuksella (Hämäläisen osake-yhtiön kirjapainossa), 1882.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Iloisia kasvoja Majakallion pihalla Naarkoskella otetussa kuvassa. Kuvassa Lasse Sipiläinen (eturivi vas.), Maija Majakallio, Juhani Sipiläinen, Jukka Sipiläinen (takarivi vas.), Mirjam Majakallio ja Kalevi Aalto.
Ilon ja huolen hetkiä Huittisissa vuonna 2001
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2001
Peltomaa, Jyrki
Ilpoisten lähikirjasto, Turun kaupunginkirjasto
1990-luku
kirjastorakennukset
sivukirjastot
Ilpoisten kirjasto rakennettiin Ilpoisten lähiöön 1976. Kirjasto on edelleen toiminnassa.
Iltalypsyllä lehmisavujen kera Iisalmessa
karjanhoito
lehmät
karjatalous
hevonen
hevosajoneuvot
vaunut
Iltalypsylle ovat lähdössä Jenny Perttilä (o.s. Majander), Ritva Perttilä (ohjaksissa), Hannu Perttilä ja Tapio Perttilä. Kuva on otettu n. 1950-luvulla.
Ilvolankadun ja kirkkopuistonkadun kulma vuonna 1900
kaupunkihistoria
Edessä oikealla Ilvolankadun varteen ulottuva Hahlin talo. Siitä oikealle kauppias Soininvaaran talo. Talojen välissä on ulkorakennukset.
renessanssi 1590-luku laulumusiikki laulut kuoromusiikki
Laulun levytys julkaistu alunperin 1954 äänilevyllä: Das deutche Lied / Hans Leo Hassler& Leonhard Lechner. - Alkuperäisen levyjulkaisun tuotetunnus: 14010 APM
Hassler, Hans Leo
Archiv Produktion des Musikhistorischen Studios der Deutschen Grammophon Gesellschaft
Arndt, Günther
Lohse, Wolfgang
Baudis, Harald
Berliner Motettenchor
yrittäjät
henkilövalokuvaus
1930-luvun alussa otettu kihlakuva esittää Impi ja Vilho Perttilää. Impi oli Matilda ja Viljam Nikkilän tytär ja Vilho Selma ja Oskari Perttilän poika. Naarkosken saha, mylly ja sähkövoimalaitos siirtyivät Vilho ja Impi Perttilän omistukseen vuonna 1940 tehdyllä kaupalla. Appiukko Viljam keskittyi sen jälkeen sähkölaitokseen ja vävy Vilho sahoihin.
Teos on taiteilijakirja. 21-sivuinen vihkonen käsin taitellussa kuvioidussa kuoressa. Teksti liittyy kuvataiteilija Mika Aalto-Setälän teokseen "Ulla Karttusen muotokuva" (1994). Tämä teos käsittää Ulla Karttusen kokonaisuudessaan ja on siis täydellinen muotokuva, jossa kuvaa ei voida erottaa kohteestaan. The Photographic Museum of Finland Galleria del Credito Valtellinese art = act / Superficial forever 10.11. - 4.12.1994.
Karttunen, Ulla
Aalto-Setälä, Mika
Garner, Michael
Inarijärven kalareissuilla hullaannuttiin mielikuvitusleikkeihin
Inarijärvi
Nuoran-Juhani
Naukulahti
kalastus
Pirkon isoisällä oli kalamaja Naukulahdessa, jonne mennessä poikettiin useasti Nuoran-Juhanissa. Lapsetkin pääsivät mukaan jopa viikon kestäville kalareissuille. Tytöille se oli mukavaa vaihtelua, sillä he saivat kuljeksia vapaina luonnonhelmassa ja päästää mielikuvitusleikit valloilleen. Pojat sen sijaan joutuivat soutumiehiksi ja kalanvirutukseen.
Afanasjeff, Pirkko Eila Mirjami
Vaattovaara, Merja
Inarijärven muikkukanta: synty ja seuraukset
Kattajärvi
Alajärvi
Aikio, Veikko
Petäkoski, Esko
Mannermaa, Panu
Sergejeff, Kirill
muikku
pohjarautu
riikasiika
troolikalastus
rysäkalastus
kutu
saaliit
"Muikku, käärme ja piikanen tyttö eivät ole päässeet tunturin yli vaan ne on pitänyt tuoda". Rktl:n seurantatutkijana ja troolikalastajana Inarijärvellä toiminut Jaakko Kyrö kertoo, miten muikkukanta syntyi Inarijärveen ja mitä siitä seurasi. Inarijärven muikkukanta sai alkunsa Inarin kalanviljelylaitokselta tulvan seurauksena karkuun päässeistä Kelujärvelle tarkoitetuista muikuista 1970-luvulla. Kirill Sergejeff oli tuonut jo 1960-luvulla Sinettäjärveltä muikkua Alajärveen, josta osa on varmaan päätynyt myös Inarijärveen. Muikkua tuotiin myös Kattajärveen 1950-luvulla, joten Inarijärven muikkukannat muodostuvat kolmesta lajista. Muikkukanta on hyvin herkkä veden lämpötilan ja säännöstelyn vaikutuksille. 1980-luvulla, jolloin muikkua oli runsaasti Inarijärvellä, koettiin ennennäkemätön troolikalastusbuumi. Päätoimisia trooliporukoita oli parhaimmillaan 15 ja muutama kokeilijakin mahtui joukkoon. Saalista saatiin keskimäärin 200-400 kg yössä ja joskus nostettiin jopa 2000 kilon saaliita. Muikkukanta romahti 1990-luvun kylmien kesien seurauksena ja troolikalastajat katosivat Inarijärveltä.
Kyrö, Jaakko Anton Topias
Ivalojoki
Siuttajoki
Juutuanjoki
Tsarmijoki
harmaanieriä
taimen
rääpys
järvisiika
pohjasiika
kääpiösiika
nieriä
suolakala
kalakannat
suolaus
nuottakalastus
Sodan jälkeen Inarjärveltä saatiin niin paljon kalaa, että sen kanssa joskus hätävy. Nuotalla saatiin parhaimmillaan 800 kilon saaliita, jotka suolattiin kerroksittain puutynnyreihin ja vietiin myytäväksi. Parhaita kauppakaloja olivat siika ja taimen. Rautu käytettiin omiin tarpeisiin keittokalana. Keväisin pyydettiin riikasiikaa, joka ui pinnassa ja vesien lämmettyä siirrytiin nuottaamaan rannoille järvisiikaa. Inarijärvessä on kaikkiaan viittä eri siikalajia, joista muutama laji nousee kutemaan taimenen ja harjuksen tavoin Inarijärveen laskeviin jokiin. Vaelluskalojen kutujokia ovat mm. Ivalojoki, Juutuanjoki, Siuttajoki ja Tsarmijoki. Kalojen kutua hankaloittaa vesien pinnan vaihtelut ja esimerkiksi Ivalojoen hiekkasärkkien liikkumiset tulvien seurauksena.
Inarin kirkon alttaritaulu vaurioitui evakkoaikana
Ivalo
kirkot
kirkonkylät
seurakunnat
alttaritaulut
Inarin kirkon alttaritaulu kastui evakkomatkalla ja se korjattiin Ateneumissa Helsingissä. Tarinassa muistellaan Inarin kirkonkylän ja Inarin seurakunnan historiaa.
Tanhua, Tuomas
Inarin luonto tarjoaa loistavat mahdollisuudet matkailulle
Saariselkä
Magga, Pauli
matkailu
ohjelmapalvelut
matkailuyritykset
luontomatkailu
Lapin Luontolomat Oy
"Lapin luonto ja erämaat ovat matkailun vetovoima, jota ei vielä täysin ymmärretä", toteaa Lapin Luontolomat Oy:n perustaja Teuvo Katajamaa muistellessaan kymmeniä vuosia kestänyttä ohjelmapalvelu yrittäjätoimintaansa Saariselällä. Lapin Luontolomat Oy aloitti pienimuotoisen, omatoimiseen liikuntaan perustuvan ohjelmapalvelutoiminnan v. 1982. Vuosien saatossa palvelutarjonta on laajentunut ja motorisoitunut. Inarin laajat erämaat, monipuolinen luonto ja rikas kulttuuritarjonta tarjoavat loistavat mahdollisuudet matkailun kehittämiseen. Yrittäjyyteen on sisältynyt niin myötä- kuin vastatuultakin ja kuoppiakin on tullut vastaan, mutta eteenpäin on menty.
Katajamaa, Teuvo
Inarin metsien miljoonakaupat, lordit lohensoudussa
Kolttaköngäs
Luttojoki
Pitkäsalmi
Laanila
Nuorttijärvi
Sotajoki
Tsarminiemi
Nellimöjärvi
Kirkkoniemi
Paatsjoki
Grönlund, Ilmari
Korhonen
savotat
metsäkaupat
lohi
englantilaiset
1920-luku
1930-luku
hotellit
Tarina kertoo Inarin metsäkaupoista 1920- ja 1930-luvulla. Toinen tarina kertoo Kolttakönkään hotellista ja englantilaisista, jotka tulivat lohenpyyntiin. Paikalliset asukkaat toimivat heille soutajina.
Kangas, Svante
Salo, Martti
Inarin myyntisiikaa ja entisajan poronhoitoa
Törmänen
Huuhkaja
riekonpyynti
poronhoito
Inarissa oli vähän varsinaista ansiotyötä tekeviä ihmisiä. Ihmiset saivat toimeentulonsa kalastamalla, riekonpyynnillä ja harjoittamalla poronhoitoa. Inarin suolasiikaa toimitettiin puupytyissä Rovaniemelle myyntiin.
Inarin viimeisen hukkahuoneen raunioilla Nellimissä
Kivijärvi
Peijärvi
Apinavaara
Hukkavaara
Moosesjärvi
Ahvenjärvi
Nellim
Akanlauttapää
Sulkusjärvi
Vuoskujärvi
Morottaja, Uula
Itkonen, Tuomo
susi
metsästys
hukkahuone
pyyntikulttuurit
Inarin viimeinen hukkatarha rakennettiin T.I. Itkosen mukaan v. 1870 lähelle Suonikylän rajaa Sulkus- ja Vuoskujärven välille, kahden vaaran notkelmaan. Tarha oli pohja-alaltaan 9-kulmainen, läpimitaltaan 15-17 m. (Itkonen 1984, 63-64). Tämän vanhan hukkatarhan Reino Lahdenmäki löysi 15-vuotiaana poikasena v. 1947 metsästysreissullaan. Susitarhan rakennelmat olivat tuolloin melko hyvässä kunnossa, mutta vieläkin yli kuusikymmentä vuotta myöhemmin Reino pystyy palauttamaan muistikuvat mieleensä ja esittelemään maastossa olevia rakennelmia.
Lahdenmäki, Reino Antero Noak
Indreniusten hautaholvi Keuruun vanhassa kirkossa
Aaltio E. A.
Industriskolan i Helsingfors, betyg 1.4.1887, Viktor Lönnbohm
koulutodistukset
Lönnbohm, Viktor
skolbetyg
1887
1800-luku
1800-talet
Viktor Lönnbohmin koulutodistus Industriskolan i Helsingfors -koulusta.
Forsman, W. V.
Industriskolan i Helsingfors, betyg 31.3.1888, Viktor Lönnbohm
1888