taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Julkaisu sisältää tekstiä, kuvia, karttoja, mainoksia, uutisleikkeitä, piirroksia. Kansipaperissa teksti: Kriwet Publit.
Kriwet, Ferdinand
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Yrjö Aukusti Wallin ja hänen matkansa Arabiassa
Krohn, Julius
Kirjastot.fi
kirjailijat
Hattula
Juteini, Jaakko
runoilijat
Julius Krohn valottaa artikkelissaan Hattulassa syntyneen runoilijan Jaakko Juteinin (1781–1855) elämää sekä hänen rooliaan suomen kielen ja suomenkielisen kirjallisuuden aseman parantamisessa. Suomen kielen asemaa hankaloittivat 1800-luvun alkupuolella sen vähäinen käyttö virka- ja kirjakielenä sekä sivistyneistön käyttämä ruotsin kieli. Ajalle oli tyypillistä ajatus paluusta kansankieleen, josta ei kuitenkaan ollut yksimielisyyttä, ja murteiden paremmuudesta käytiin kamppailua. Juteinin mielestä murteista tuli ottaa eniten kielen perimmäistä luonnetta vastaava osuus ja muovata siitä kirjakieli. Juteinin korostaman yhteisen edun edistäminen kytkeytyi valistukseen ja tässä oma kieli auttaisi parhaiten. Juteinin runoissa korostuikin opettavainen ote, jota hän usein tehosti pilkallisuudella. Myöhemmin runoihin tuli myös vakavampi sävy. Juteinin suosikkiaiheet liittyivät eläinrääkkäyksen, taikauskon ja oman edun tavoittelun vastustamiseen.
Julkaistu painettuna: Eripainos: Valvoja ; 11. vsk. (1891), 5.-6. vihko. Helsingissä, 1891.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
muistomerkit
Raisio
Varsinais-Suomi
1960-luku
Tien oikealla puolella lähes kirkon kohdalla oli laakeaan kallioon hakattuna kuuluisan rosvon Sika-Kyöstin kuolinpaikkaa ja -aikaa osoittava merkintä. Se hävitettiin valtatie 8:n (Turku-Raisio moottoritien) rakennustöiden yhteydessä vuonna 1960.
Kruskopf, Kauko
vesiliikenne
venesatamat
Kulkuyhteyksistä puhuttaessa ei sovi myöskään unohtaa Hahdenniemen venesatamaa – raisiolaisten porttia merelle. Siitä on kasvanut Lounais-Suomen suurin venesatama. Kuvassa Hahdenniemen venesatama kesäkuussa 1963, jolloin oli vain yksi iso laituri ja mattolaituri venepaikkojen ollessa noin 25.
Raision kirjasto
rukoushuoneet
Nykyistä kaupungintaloa vastapäätä Raisiontien toisella puolella sijainnut rukoushuone purettiin vuonna 1990. Rakennuksen hirret kuljetettiin Viherlahden leirikeskukseen, Merimaskuun. Uudelleen pystytetty rukoushuone on nykyään leirikirkko, joka vihittiin käyttöönsä vuonna 1992.
Kaupalliseen käyttöön lupa pyydettävä kuvaajalta
Teos on taiteilijakirja. Teoksen muoto avattava kirja, lehdet kiinnitetty nippuina kehykseen kultalangalla. Teoksen voi asettaa pystyasentoon, jolloin se muistuttaa soitinta. Sisältää Doris Karevan runokirjan Armuaeg = Days of grace, 1998. Materiaali: paperi, puu, kultalanka, viulunjousi. Numeroitu kappale (137/200).
Kruuse, Kristina
Teos on taiteilijakirja. Teoksen muoto avattava kirja, jonka lehdistä muodostuu labyrintti. Sivut kiinnitetty hammastikuilla ja läpinäkyvällä kalvolla. Pohjalla kasvokuva, jota peittää labyrinttipeli. Materiaali: pahvi, kartonki, hammastikut, kalvo, helmi. Uniikkikappale.
Teos on taiteilijakirja. Teoksen muoto kirjahyllymäinen. Viiden hyllyn keskellä alaspäin suureneva reikä. Pohjalla pystyssä 10 hammastikkua, joista yksi maalattu mustaksi. Kokonaisuus muistuttaa sudenkuoppaa, johon voi ajatella lukijan putoavan. Materiaali: pahvi, kartonki, "skitsipaperi", hammastikut, värikalvo. Uniikkikappale.
Aimon kauppa eli Kortejärven sekatavarakauppa
Kuhmonen, Tuula
Keuruun kaupunginkirjasto
Kortejärvi, Eira
Kesäisen mustikkareissun muisteluja isäni, kyläseppä Paavo Makkosen (1899-1970) elämästä Vahangan Kortejärvellä
Kuikka, Inkeri
Pohjonen, Pentti
Löydä Helsinkisi = Upptäck ditt Helsingfors
julisteet affischer käyttögrafiikka bruksgrafik 1970-luku 1970-talet
Kujasalo, Kai
Helsingin kaupunginkirjasto
Ivalo
Leiritie
sotavangit
vankileirit
sota-aika
Koulutie sota-aikana oli vaaroja täynnä. Ilmapommitusten aikana piti suojautua saksalaisten kaivamiin poteroihin, sillä asutus oli hyvin vähäistä Leiritien ja Koppelon kansakoulun välillä. Nykyisen urheilukentän paikalla sijaitsi saksalaisten tukikohta, jossa pidettiin sotavankeja. Vangit hoitivat vesikuljetuksia sairaalaan ja rajavartiostoasemalle. Vesi haettiin Irman kotitalon vinttikaivosta. Eräällä vedenhakureissulla tuli taas ilmapommitus ja tutuksi tullut saksalainen vartiosotilas kuoli. Pommituksesta pelastuneet vangit juoksivat hakemaan sairaalasta apua, mutta se oli myöhäistä. Avun hakeminen kuitenkin kertoi, että vartiosotilaiden ja vankien välit olivat hyvät.
Kukkola, Irma Anneli
Vaattovaara, Merja
hinnasto
luettelot
tuoteluettelot
yritykset
kello- ja kultasepänteollisuus
Hämeenlinna
1930-luku
Vuonna 1918 perustettu osakeyhtiö Kultakeskus valmisti kaikenlaisia hopea- ja uushopeaesineitä.
Kultakeskus oy
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna, 1939.
Pitäjäntupa—Kunnantupa—Kuntala : Laukaan kunnantalon vaiheita
kunnantalot
historia
Laukaa
Kuokkanen, Pertti
Fj. Andersinille osoitettu kutsu kansalaispäivällisille 12.5.1937
Kuopion Minna Canth -patsastoimikunta
Minna Canth
August Fjalar Andersin
kutsut
Kutsukortti, jolla Kuopion Minna Canth -patsastoimikunta kutsuu pankinjohtaja Fj. Andersinin kansalaispäivällisille Kuopion Seurahuoneeseen 12.5.1937. kello 18.00. Andersin oli Minna Canthin tyttären Lyylin puoliso.
Kuopion Minna Canth -patsastoimikunta.
Kutsu Minna Canthin patsaan paljastustilaisuuteen 12.5.1937
Minna Canthin kunniaksi on pystytetty patsas jokaiseen hänen kotikaupunkiinsa: Tampereelle, Jyväskylään ja Kuopioon. Kuopiossa paljastettiin kuvanveistäjä Eemil Halosen suunnittelema Minna Canthin patsas 12. toukokuuta 1937. Tuolloin oli kulunut neljäkymmentä vuotta Canthin kuolemasta. Patsas sijaitsee Maaherrankadun varrella, Minna Canthin puistossa. Taitettu kortti, jolla patsastoimikunta esittää kutsun Minna Canthin patsaan paljastustilaisuuteen 12.5.1937. Kortin sisällä on juhlan ohjelma. Kutsussa ei ole vastaanottajan nimeä.
Kuopion Raittius-seuran kirje Minna Canthille [19.3.1894].
merkkipäivät
kirjeet
Kuopion Raittius-seura
Kirjeen teksti on painettu. Päivämäärä on päätelty kirjeen sisällöstä. Kirje on ilmeisesti onnittelukirje Minna Canthin 50-vuotispäivän johdosta.
Sopimus Kuopion telefooniosakeyhtiön kanssa 1.5.1893
viestintä
puhelinlaitteet
sopimukset
Kuopion telefooniosakeyhtiö
Kuopion telefooniosakeyhtiön ja Minna Canthin välinen sopimus puhelimen käytöstä. Sopimuksen numero on 29. Sopimuksessa on Minna Canthin allekirjoitus.
Lauri Kuoppamäen wähäinen messucatechismus
Suomen messut messut 1920-luku
Kuoppamäki, Lauri
The order of things : ban archaeology of the human sciences
Teos on taiteilijakirja. Teoksessa on aakkosjärjestyksessä kaikki sanat Michel Foucaultin kirjasta The Order of Things : An Archaeology of the Human Sciences. Teoksessa ei ole nimiösivua eikä kolofonia. Teosta kuvaavia asiasanoja: käsitetaide, käsitteellinen kirjoittaminen, conceptual writing, kokeellinen runous (M. Kuorinki). Painos 500 kpl.
Kuorinki, Mikko
Seme, Astrid
Kurikka, Matti
Museoesineitä, muistitietoa ja lauluja lankanauhuriin - nakkilalainen Vihtori Grönroos kansatieteen uranuurtajien viitoittamalla polulla
perinteenkerääjät
Grönroos, Vihtori
Nakkila
Kansatieteen opintoihin liittyvä kirjoitelma
Kurittu, Sinikka
Nakkilan kunnankirjasto
Timo Kurosen kuvaus isästään kirjailija Ville Kurosesta.
Kuronen, Timo
maaseuturomaanit
Pohjois-Karjala
arkielämä
Ville Kuronen: Ei kuu kuule, ei päivä näe (e-kirja).
Kuronen, Ville
maatalous
maastamuutto
Ville Kuronen: Veren ja viljan maa (e-kirja)
sotakirjallisuus
jatkosota
Suomi
rakennemuutos
Ville Kuronen: Vihtori Kunnaspään perintö (e-kirja)
kauppiaat
näkökulmatekniikka
sukupolvien väliset suhteet
Ville Kuronen: Pojasta mieheksi (e-kirja)
yhteiskunnalliset romaanit
virolaiset
venäläiset
neuvostovallan aika
Teos on taiteilijakirja. Painos 100 kappaletta. Signeerattu ja numeroitu kpl (10/100).
Kurtis, Luke
Israelin kannatus, takaus ja autuus : jäähyväisiksi Herran ystäville J:stä 3.6.1891
saarnat
herätysliikkeet
evankelis-luterilainen kirkko
Pietari Kurvinen (18. heinäkuuta 1842 Ilomantsi – 25. marraskuuta 1925 Karkku) oli yksi ensimmäisistä Ambomaalla toimineista suomalaisista lähetysaarnaajista vuosina 1868-1875. Kurvinen oli kansanomainen julistaja, jonka vaikutus monissa paikoissa oli huomattava. Pietari Kurvisen muistomerkki on pystytetty Ilo­mantsin kirkon pihalle. Pietari Kurvisen isä oli Paavo Kurvinen ja äiti Kristiina Ikonen. Hänen äitinsä oli tunnetun lauluntekijän ja laulajan Mateli Kuivalatar Ikosen tytär. Sananjulistuksen lisäksi Pietari Kurvinen julkaisi paljon erilaisia hengellisiä kirjoituksia ja uskonnollisia kirjoja. Käsillä oleva julkaisu on yksi hänen saarnoistaan.
Kurvinen, Pietari
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 2 USKONTO
Tekijä
fin
onnittelut
nimipäivät
runot
Minnan nimipäiväksi kirjoitettu onnitteluruno. Kustaa Killinen oli Kuopion kuuromykkäin koulun opettaja ja kirjailija. Runossa ei ole Killisen nimeä, tekijyys vain ilmaisulla "yhdeltä köyhältä sanan palvelijalta".
Kustaa Killinen
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Kuuliala, Ylermi
Itä-Karjalan kansanopisto : vuosikirja 1938
Karjala
Impilahti
kansanopistot
toimintakertomukset
Itä-Karjalan kansanopisto
Itä-Karjalan kansanopisto perustamiseen Laatokan Karjalassa saatiin lupa 8.3.1906, ja samana syksynä kansanopisto aloitti toimintansa Impilahden Viipulanniemessä. Siellä opisto toimi vuoteen 1939 asti, kunnes sota-aika katkaisi opetuksen. Kansanopisto siirrettiin Punkaharjun Valoniemeen, jossa se toimii edelleen. Vuosikirja sisältää Itä-Karjalan kansanopiston vuosikertomuksen ajalta 1.7.1937-6.7.1938.
Kuusamo, Kaarlo
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.61 ITÄ
Kuusela, Eeva
rannat
järvet
metsät
Alinen Rautjärvi
Riviera
Evo
Lammi
1920-luku
Evon metsäoppilaitoksen oppilaat olivat nimenneet Alisen Rautjärven hiekkarannat Rivieraksi. Järven pohjoisrannan puoleinen tie johtaa Evon metsäkoululta yleiselle maantielle. Rivieran männikkö on syntynyt luontaisesti 1830-luvun metsäpalon jälkeen. Männikköä hoidettiin toistuvilla harvennuksilla.
Kuusela, Kalle
sillat
Evon metsäkoulu
Postikortin kuvassa on ilmeisesti Evon metsäopiston silta, joka yhdisti Evon opiston vanhan ja uuden puolen alueet toisiinsa. Kuvan ottamisaikana, 1920-luvulla, oppilaitoksen nimenä oli Evon metsäkoulu. Myös Huokausten sillaksi kutsutulla paikalla "tyttöjä tansseista saatellessa erottiin joko hymyssä suin tai kyynel silmäkulmassa".
Muistelmia Saarijärven reservikasarmilta
Kuusela, Maija
Monia muistoja Vihtavuoren ruutitehtaalta : Lahja Rautiainen työskenteli konttorissa yli 30 vuotta
Kuusisalo, Tiina
paikallishistoriat
muistelu
92.845 (YKL)
Vihtavuori
Kuustie, Kirsti
Salpakoski, Terhi
Apinavaara
Kontosjärvi
Sulkusjärvi
Paavalintupa
Paavalintupajärvi
Paavalintupavaara
Ilpisjärven kotasija
Valle, Paavali
Valle, Maria (Paavalin Maria)
paikannimet
Sammeli Kuuva pohtii ihmisen kulttuurijälkien ja paikannimistön syntyä.
Kuuva, Sammeli Antti
Vääräkoski
sähkölaitokset
kosket
1980-luku
Vuonna 1910 rakennetun Vääräkosken voimalaitoksen ympäristöä 1980-luvulla.
Kuva-Ovaska
Orimattilan kaupunginkirjasto
esitteet
julkaisut
Pukkilan kuntaesite vuodelta 1989 (tämä versio päivitetty 1993). Esitteen otsikot ovat Elävää jokimaisemaa, Tutkijain lintuparatiisi, Perinteitä ja nykyaikaa, Tilaa idyllille sekä Tämä on Pukkila. Esitteen ovat tehneet paikallisessa mainostoimistossa, Kuvio Oy:ssä Lasse Sumiloff, Tiina Perttilä ja Eeva Sumiloff, joka on ottanut valokuvat rakennustyömaan kuvaa ja ilmakuvaa lukuunottamatta.
Kuvio Oy
Pukkilan kunnankirjasto
Kylmänen, Valpuri
No onkos tullut kesä nyt Laukaan keskelle?
kylät
Wanhan Laukaan kotiseutuyhdistys
Kyppö, Jorma