Korpin pesä
subject: Inari
subject: hakkuut
subject: korppi
subject: linnunpesät
description: Hakattavan palstan keskellä on korpin pesäpuu. Metsuri päättää jättää sen pystyyn ja kaataa muut puut. Korppi tottuu metsurin läsnäoloon ja tulee tekemään tuttavuutta.
creator: Nikula, Lasse
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1525
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 04:51

Kesy korppi ja tilhet
subject: Kultala
subject: Pahtajärvi
subject: korppi
description: Kertoja tapaa metsäretkellään korpin, joka istuu hänen rekeensä. Selviää, että kyseessä on Kultalassa kasvanut kesy korppi. Korppi on kova sotkemaan paikkoja ja lopuksi ulkomaalaiset turistit haluavat ostaa sen ja vievät sen mennessään.
creator: Nikula, Lasse
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1529
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 09:27

Papin lehmät ja lukkarin lehmä
subject: Lappi
subject: lehmät
subject: papit
subject: lukkarit
description: Pappi saarnasi kirkossa, että kuka ainoansa antaa se kymmenkertaisesti palkitaan. Papilla oli kymmenen lehmää ja köyhällä lukkarilla yksi. Lukkari lahjoitti omansa pois ja tuli kymmenkertaisesti palkituksi, juuri kuten pappi oli saarnannut.
creator: Pokka, Eino
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1536
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 05:55

Riutulaan töihin 30 markan kuukausipalkalla
subject: Riutula
subject: Inari
subject: Elsa-täti
subject: lastenkodit
description: Haastateltava tuli töihin Riutulaan etelästä. Matka perille oli hankala, mutta itse paikka oli kaunis ja viehättävä. Riutulassa ei tunnettu työaikoja, töitä tehtiin paljon ja työtehtävät olivat moninaisia. Toisaalta osattiin myös palkita, esimerkiksi harvoina vapaapäivinä tuotiin kahvit sänkyyn. Palkkaa saatiin kolmekymmentä markkaa kuukaudessa. Henkilökunta oli kuin yhtä perhettä. Riutulan ovet olivat aina auki yötä päivää.
creator: Norback, Lea
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1554
coverage: 16:45

Sota- ja evakkoajan muistoja, venäläiset luottovangit
subject: Inari
subject: Ylivieska
subject: Lutto
subject: Kangasniemi, Veikko
subject: sota-aika
subject: evakuointi
subject: 1940-luku
subject: saksalaiset
subject: vangit
description: Haastateltava muistelee sota- ja evakkoaikaa. Rintama oli Lutolla ja kotiväki evakuoitiin Ylivieskaan. Ylivieskassa heidät sijoitettiin isoon maataloon.
creator: Paadar, Matti
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1555
contributor: Mattus, Anja
coverage: 13:01

Kirkkopyhät ja katekeettakoulu
subject: Inari
subject: Agricola, Mikael
subject: kirkkopäivät
subject: katekeetat
subject: lukeminen
description: Kesällä ja syksyllä Inariin kirkkoon pääsi kävellen ja vesiä myöten kulkemalla. Talvella kirkkomatkaan piti varustautua enemmän. Kirkolla oli usein myös kinkerit, jolloin ihmisiä opetettiin. Katekeettakoulu oli kirkon järjestämä kiertokoulu. Papit olivat koulutettuja. He osasivat lukea ja kouluttivat lukkarin opettamaan ihmisiä. Tavallista kansaa oli vaikea opettaa lukemaan.
creator: Lehtola, Laura Leonoora
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1575
coverage: 16:06

Heimo Lehtola kettutarhaajana
subject: Juutuavaara
subject: Aunusjärvi
subject: Aunusoja
subject: Lehtola, Heimo
subject: turkiseläimet
subject: turkistarhaus
subject: ketut
subject: ketunmetsästys
subject: nahka
subject: piisami
subject: turkiskauppa
description: Heimo Lehtolalla oli turkistarha Juutuanvaarassa, jossa hän kasvatti mm. kettuja ja kaniineja. Tarhattavien eläinten nahkojen lisäksi Lehtola toimitti Kemissä asuvalle liikekumppanilleen myös luonnoneläinten ja kotieläinten nahkoja. Tarhaustoiminta ei ollut kovin kannattavaa, joten lisäansioita piti hankkia monesta lähteestä. Lisätuloja saatiin mm. karjan- ja poronhoidosta sekä kaupan pitämisestä.
creator: Lehtola, Laura Leonoora
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1590
coverage: 07:09

Lukkarikatekeetta Heikki Mattus, pula-aika 1917-1919
subject: Inari
subject: pula-ajat
subject: katekeetat
subject: vuosi 1918
description: Kunnan koulutoimi alkoi Inarissa vuonna 1902. Heikki Mattus oli lukkarikatekeetta, kiertävä opettaja jolla oli erinomaisen hyvä lauluääni. Vuosina 1917-1919 oli pula-aika, elintarvikkeita ei juuri ollut. Ihmiset elivät kalalla, marjoilla ja petäjällä. Kortilla sai "kaurankuoria", joista sihtaamalla sai jauhoja.
creator: Lehtola, Laura Leonoora
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1592
coverage: 18:28

Viimeinen koulupaikka Partakon Kivikummussa
subject: Partakko
subject: Ivalo
subject: Kauhalahti
subject: Lehtola, Laura (Laura-täti)
subject: Sanas, (Aho) Mauno
subject: katekeetat
subject: koulunkäynti
subject: kiertokoulu
description: Laura Lehtola oli pitämässä kiertokoulua Partakon Kivikummussa kesällä 1945. Kesken päiväunien, talon äiti Aino-Siiri, tuli herättelemään opettajaa, sillä Martta tyttö oli loukannut kätensä uintireissulla. Tyttöä lähdettiin viemään ensiavun jälkeen veneellä yötä myöten sairaalaan Ivaloon. Laura Lehtola oli saattajana ja päätti käydä samalla reissulla esimiehensä kirkkoherra Mauno Ahon luona. Asiointireissulla selvisi, että katekettaloppu Partakossa voidaan lopettaa, sillä Partakon koulu on valmistumassa. Opettaja palasi vähin äänin takaisin ja keräsi kamppeensa. Myöhemmin talon väki pahoitteli tapahtunutta, sillä he olisivat halunneet jotenkin muistaa opettajaansa.
creator: Lehtola, Laura Leonoora
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1594
coverage: 03:56

Koulua Akuniemessä
subject: Akuniemi
subject: Kasariselkä
subject: Postimatti
subject: katekeetat
subject: kiertokoulu
description: Katekeetta Lehtola kävi pitämässä koulua eri paikoissa ympäri Inaria. Koulua varten oli harvoin tarjolla erillistä tilaa, vaan koulunkäynti tapahtui pienissä tiloissa keskellä muuta arkista elämää. Tarinassa muistellaan lämmintä kesää, jolloin opettaja lähti lasten kanssa veneellä saareen Kasariselän laitaan pitämään koulua.
creator: Lehtola, Laura Leonoora
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1600
coverage: 07:05

Lallajärvellä
subject: Lallajärvi
subject: katekeetat
subject: kiertokoulu
description: Lallajärvi sijaitsee Paatsjoen takana, Norjan ja Petsamon rajalla. Siellä oli pieni koulupaikka, jossa oli paljon lapsia. Laura jäi kotimieheksi, kun perheen vanhemmat lähtivät heinäntekoon kauemmaksi. Laura jäi kuukaudeksi pitämään koulua, kalastamaan, marjastamaan, hoitamaan karjaa ja taloutta yhdessä lasten kanssa.
creator: Lehtola, Laura Leonoora
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1601
coverage: 09:50

Opiskelu opettajantyön taustalla
subject: Guttorm, Jooseppi
subject: Kärppä, Heikki
subject: Saijets, Anni
subject: Lehtola, Leevi
subject: Lehtola, Paavo
subject: Itkonen, Tuomo
subject: katekeetat
subject: opiskelu
subject: opetus
subject: kiertokoulu
description: Laura Lehtola toimi aluksi isänsä apuna pitämässä kiertokoulua lapsille. Kun tuli tieto alkavasta seminaarikurssista hän päätti lähteä opiskelemaan. Monien vaiheiden ja opiskelujen jälkeen Laura omistautui kiertokoulun opettajan työlle. Työ oli hänen kutsumuksensa.
creator: Lehtola, Laura Leonoora
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1602
coverage: 14:01

Itkonen, matkarahat ja Utsjoen katekeetta
subject: Nangujärvi
subject: Utsjoki
subject: Inari
subject: Jomppanen, Juhani
subject: katekeetat
subject: koulunkäynti
description: Kirkkoherra Itkonen tuli koulua tarkastamaan ja totesi aamupuuroa syödessään, että jos viikonkin joutuisi tämmöisessä hiljaisessa paikassa olemaan, niin hulluksi tulisi. Laura vastasi tähän, että on niin paljon kaikkea tekemistä ettei jouda sellaisia ajattelemaan. Katekeetoille luvattiin etuisuuksia kuten kielirahaa, matkarahaa ja asuntoetu, mutta useimmiten ne jäivät saamatta. Utsjoen katekeetta Keskitalo ei semmoiseen tyytynyt, vaan käräjöi käyttöönsä esimerkiksi kouluhuoneen, koska ei halunnut pitää koulua niinsanotusti kiven kolossa.
creator: Lehtola, Laura Leonoora
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1603
coverage: 12:38

Lapset opettivat saamen kielen
subject: Menesjärvi
subject: Kangasniemi, Ville
subject: katekeetat
subject: saamen kieli
subject: inarinsaame
description: Ensimmäisessä koulupaikassa Menesjärvellä puhuttiin suomea, myös lapset osasivat suomen kielen. Seuraavassa koulupaikassa lapset puhuivat inarinsaamea, tunturisaamea ei Inarissa tuolloin puhuttu. Vanhemmat lapset toimivat tulkkeina opettajan ja oppilaiden välillä. Lapset opettivat opettajalle saamen kielen.
creator: Lehtola, Laura Leonoora
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1605
coverage: 06:05

Postinkuljettajana Inarista Varpuniemeen
subject: Pakanajoki
subject: Supru
subject: Räkkijärvi
subject: Sevettijärvi
subject: Porsanger
subject: Aarniniemi
subject: Varpuniemi
subject: Lehtola, Laura (Laura-täti)
subject: postinjakelu
description: Kiertokoulumatkoilla sattui monenlaisia tapahtumia. Eräällä Norjan rajalle suuntautuvalla matkallaan Laura Lehtola joutui postinkuljettajan töihin. Samaan majapaikkaan, Supruun saapunut postimies kieltäytyi jatkamasta matkaa huonon kelin vuoksi ja pyysi josko Laura voisi menomatkallaan jakaa postin. Huono keli ei sitkasta katekeetta pysäyttänyt. Aamulla matka jatkui hiihtäen ja postikin tuli jaettua.
creator: Lehtola, Laura Leonoora
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1610
contributor: Nemtsinkoff-Körkkö, Tarja
coverage: 04:05

Illanviettoa ja Rajalanäijän tarinointia
subject: Keinoniemi
subject: Inari
subject: Rajalanäijä
subject: Lehtola, os. Koponen Elsa-Briita
subject: Lehtola, Matti
subject: yliluonnolliset olennot
subject: huvit
description: Lehtolan pirtissä luettiin kirjallisuutta sekä lausuttiin sananlaskuja ja arvoituksia iltaisin puhdetöiden lomassa. Talossa asui toisinaan myös reipas huutolaisukko Rajalanäijä, joka intoutui kertomaan tarinoita. Eräässä talossa lehmiä oli vaivannut painajainen, joka sai lehmän sairastumaan. Rajanäijä oli jäänyt yöllä seuraamaan, mistä vaiva aiheutui. Yhtäkkiä katosta oli alkanut tippua mustia oksia lehmän selkään. Äijä oli napannut risut ja polttanut ne uunissa. Sen jälkeen ei lehmiä enää painajainen riivannut.
creator: Lehtola, Laura Leonoora
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1611
contributor: Nemtsinkoff-Körkkö, Tarja
coverage: 05:19

Aki Castren
subject: Ilkiävaara
subject: Angeli
subject: Kompromissi-Mattila
subject: savotat
subject: Ilkiävaaran savotta
subject: hakkuut
description: Metsänhoitaja Aki Castren oli omapäinen eikä kuunnellut toisten ohjeita. Piittaamattomuus aiheutti metsänhoitajalle mm. vakavan vilustumisen Tenolla ja Ilkiävaaran savottatyömaan työnjohdon menettämisen.
creator: Arrela, Lauri
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1614
contributor: Kähkönen, Esko
coverage: 04:53

Akin kantamukset ja Ailin kämppä
subject: Konesjärvi
subject: metsänhoitaja, Piispanen
subject: metsänhoitaja, Uusvaara
subject: Castren, Aki
description: Metsänhoitaja Castren testaa Arrelan metsästysohjeiden noudattamista ja kehuskelee taakan kantamistaitojaan. Pilkkionni Syysjärvellä lepyttää Castrenin mielen Ailin kämpän siirtämismääräyksessä.
creator: Arrela, Lauri
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1615
contributor: Kähkönen, Esko
coverage: 06:57

Angelissa ahvenia pilkkimässä
subject: Angeli
subject: Castren, Aki
subject: Veskoniemi, Hans
subject: pilkintä
subject: kalastus
subject: ahven
description: Akilla tekee mieli lähteä pilkkimään isoja ahvenia. Hyvä ahvenjärvi on Angelissa ja sinne järjestetään "virkamatka". Angeliin tulee kuusikymmentä kilometriä, suurin osa matkasta porokyydillä. Saalis on kuitenkin hyvä, 150 kg isoja ahvenia.
creator: Arrela, Lauri
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1616
contributor: Kähkönen, Esko
coverage: 07:06

Metsänhoitaja Aki Castrenin hankalus
subject: Sikovuono
subject: Castren, Aki
subject: Karppinen, Eenokki
subject: Sieppi, Eevertti
subject: savotat
description: Tarina kertoo metsänhoitaja Aki Castrenin tarkastusmatkasta savotalle.
creator: Arrela, Lauri
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1617
contributor: Kähkönen, Esko
coverage: 04:58

Parviaisen perunat, Castren ja Kekkonen
subject: Parviainen, Pekka
subject: Castren, Aki
subject: Kekkonen, Urho
subject: jälleenrakennus
subject: peruna
subject: kellarit
subject: metsänhoitajat
description: Tarina kertoo hakkuille tilatusta perunakuormasta, jolle ei löytynyt sopivaa kellaria. Oli talviaika ja osa perunakuormasta paleltui. Castren ja Kekkonen olivat opiskelukavereita ja huonoissa väleissä keskenään. Kekkosen kalareissuille ei aluemetsänhoitaja osallistunut.
creator: Arrela, Lauri
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1618
contributor: Kähkönen, Esko
coverage: 07:30

Jatkosodan käynnistyminen Ivalossa ja lähtö rintamalle
subject: Kantojärvi
subject: Kuusamo
subject: Auttijärvi
subject: Käylä
subject: Lehtiö
subject: Arrela, Ilmari
subject: Kukkola, Antti
subject: Perunka, Matti
subject: Korhonen, Gunnar
subject: Kariniemi, Veikko
subject: Heikinheimo, Veikko
subject: Kiiveri, Veikko
subject: Aine, Veli (Valo)
subject: jatkosota
subject: vuosi 1941
description: Lauri Arrella muutti perheineen Rovaniemeltä Inariin 1.5.1941. Lähtö Inarista sotatoimiin tuli melko nopeasti muuton jälkeen kesällä 1941, jolloin jatkosota käynnistyi. Ilmari veli soitti Ivalosta ja pyysi ottamaan mukaan suojeluskuntakamppeet, sillä rähinä oli alkanut. Ensimmäisenä tehtävänä oli kaluston ja kuljetusten järjestäminen Ivalossa. Kun tämä tehtävä oli hoidettu, tuli kutsu Rovaniemelle ja sieltä edelleen Kuusamoon polttoaineen täydennyspisteen hoitajaksi. Suorapuheisuus koitui Laurille kohtalokkaaksi, sillä esimies Lehtiö ei oikein tykännyt mielipiteiden ilmaisusta ja niin koitti lähtö upseerihommiin Kuusamon korpeen rintamalinjoihin. Matkalla vastaan tuli haavoittuneita ja kaatuneita, joiden näkemin ei kohentanut mielialaa. Rintamalinjoilta löytyi velipoika ja vanhoja tuttuja ja tehtävät taistelupartion johtajana käynnistyivät.
creator: Arrela, Lauri
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1620
coverage: 15:52

Talvisodan alun tapahtumat
subject: Särkikangas
subject: Kemijärvi
subject: talvisota
subject: pommitukset
subject: sota-aika
description: Haastateltava oli joukkojensa kanssa Kemijärvellä ruokailemassa, kun venäläiset sotakoneet alkoivat lentää paikkakunnalla ja pommittaa. Suomalaiset vastasivat tuleen, luvatta, koska sotatilaa ei ollut julistettu.
creator: Arrela, Lauri
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1623
coverage: 03:49

Kullankaivuussa Ivalo- ja Sotajoella 1 : Elantoa kullankaivuulla
subject: Ivalojoki
subject: Härkäselkä
subject: Keinokuru
subject: Ritakoski
subject: Tolosjoki
subject: Vaskissuvanto
subject: Kultala
subject: Akujärvi, Reeti
subject: Kivekäs, Heikki
subject: Pehkonen, Bernhard
subject: Hirvasvuopio, Niila (Hirvas-Niila)
description: Jussa-Pekka kaivoi kultaa v. 1916 Ivalojokivarressa aluksi omatoimisesti. Siihen aikaan Heikki Kivekäs toimi venäläisrahoitteisena yrittäjänä alueella ja Jussa-Pekkakin siirtyi kavereinen yhtiön leipiin. Kivekkään yhtiö rakennutti aluksi kammeja ja myöhemmin myös kultakämppiä Ritakosken niskaan. Rakennustyömailla oli paikallisia työmiehiä Ivalosta ja lähialueilta. Koneiden kuljettaminen kultamaille oli oma operaationsa. Kertoja kuvaa miten Locomo -höyrykone kuljetettiin hevosvoimin jokivarteen.
creator: Kiviniemi, Jussa-Pekka
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1624
contributor: Lehtinen, Reino
coverage: 12:29

Kullankaivuussa Ivalo- ja Sotajoella 2 : Parhaat kultapaikat
subject: Auskuttivaara
subject: Kuivakuru
subject: Moberginoja
subject: Sotajoki
subject: Kerkelä, Henry
subject: Puhakka, Augusti
subject: kulta
subject: kullankaivu
subject: kullankaivajat
subject: Ivalo-yhtiö
subject: Ivalojoki Oy
description: Parhaaksi kullankaivuupaikaksi osoittautui Moberginoja, josta tuli kesän palkka. Kuivallakurulla yksityiset kaivajat toimivat myös Ivalojoki Oy:n leivissä. Laaniojan Kuivakuru oli ja olisi edelleen hyvä kultapaikka, toteavat vanhat kultamiehet. Paikan ongelmana on kullan erottelussa tarvittavan veden saanti.
creator: Kiviniemi, Jussa-Pekka
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1625
contributor: Lehtinen, Reino
coverage: 17:28

Kullankaivuussa Ivalo- ja Sotajoella 3 : Ritakosken kämppä
subject: Ritakoski
subject: Kuivakuru
subject: Kivekäs, Heikki
subject: Ruotsalainen, (Ruottala) Hilda
subject: Ritakosken kämppä
description: Kertoja ja haastattelija muistelevat minkälainen Ritakosken kämppä oli aikoinaan. Ruokaolot paranivat kun Kivekäs palkkasi Ritakosken kämpälle kokiksi Ruottalan Hildan.
creator: Kiviniemi, Jussa-Pekka
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1626
contributor: Lehtinen, Reino
coverage: 06:49

Matti äijän kuru ja Morottajan kenttä
subject: Ukonjärvi
subject: Mattiäijä
subject: Morottaja, Juhani
subject: asuinpaikat
subject: 1800-luku
description: Tarinassa kerrotaan vanhoista asuinpaikoista. Vanhat asuinpaikat oli rakennettu vesistöiltä piiloon. Niitä ei vesillä liikkuja voinut nähdä, mutta niistä oli mahdollista seurata vesillä liikkujia.
creator: Markkanen, Kari
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1628
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 01:48

Lohen nousu Lutto- ja Suomujokeen
subject: Kattajärvi
subject: Nangujärvi
subject: Hirvasvuopaja
subject: Kiviniemi, Johan Petter (Jussapekka)
subject: Kiviniemi, Yrjö Johannes (Hannes)
subject: Mannermaa, Kauko
subject: kalastus
subject: nuottakalastus
subject: verkkokalastus
subject: karhunpyynti
description: Matti Huru kertoo kalastuksesta ja luontaistaloudesta, jota harjoitettiin Kattajärvellä alkuaan Ruukinpirtin maisemissa, jonne hänen vanhempansa olivat asettuneet asumaan v. 1921. Luttojoki lähivesistöineen oli kalarikasta aluetta aina metsäautotieverkoston rakentamiseen saakka. Kalastusta harjoitettiin verkoilla, nuottaamalla, tuulastamalla ja heittokalastamalla. Saalismäärät olivat runsaita ja kalat suurikokoisia. Kalat säilöttiin suolaamalla pyttyihin ja näin saatiin särvintä talvea varten. Kalajuttujen lomassa Matti Huru intoutuu muistelemaan myös ensimmäistä ja viimeistä karhunmetsästyskokemustaan.
creator: Huru, Matti
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1630
contributor: Pautamo, Jarmo
coverage: 62:21

Kalassa Lutonkairan järvissä 1938
subject: Lutto
subject: Mosku
subject: 1937-1938
subject: kalastus
subject: metsäpalot
description: Kesä 1938 oli kuiva kesä, metsäpaloja oli paljon. Kun palo saatiin rajattua ja sammutettua paikalle komennettu miesporukka ehti kalastamaan. Uistin pudotettiin varovasti veteen, sitä ei saanut liikutella. Kalaa oli paljon, harria ja taimenta ja myös saaliit olivat suuria.
creator: Lokka, Antti
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1640
contributor: Pautamo, Jarmo
coverage: 08:05

Akkajärven ahvenet ja järvitaimenet
subject: Akkajoki
subject: Petsamo
subject: Akkajärvi
subject: kolttasaamelaiset
subject: kalastus
subject: luontaiselinkeinot
description: Haastateltavan lapsuudessa Akkajärvellä elettiin luontaistaloudessa, elinkeinoina olivat kalastus, poronhoito ja metsästys. Ympärillä olevissa vesistöissä oli runsaasti isokokoista kalaa. Kalastusta harjoitettiin kestävän kehityksen periaatteen mukaan.
creator: Sverloff, Matti
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1651
contributor: Pautamo, Jarmo
coverage: 20:18

Kolttasaamelaisten sukujen hallintoalueet ja kalastus Petsamossa
subject: Suonikylä
subject: Petsamo
subject: Ala-Akkajärvi
subject: Moosesjärvi
subject: Huutojärvi
subject: Akkajärvi
subject: Luttojoki
subject: Kuolajoki
subject: Akkajoki
subject: Talvikylä
subject: Njannamjärvi
subject: Nickul, Karl
subject: Mosku
subject: Sverloff
subject: Kiprianoff
subject: Feodoroff
subject: Gauriloff
subject: Mosnikoff
subject: Semenoff
subject: Fofanoff
subject: Sverloff, Jaakko
subject: kalastus
subject: kalastusoikeus
subject: kalastuspaikat
subject: kolttasaamelaiset
subject: kyläkokoukset
subject: kolttien luottamusmies
description: Petsamossa kolttasaamelaisten sukujen hallintoalueet jakaantuivat seitsemän suvun: Feodoroffin, Fofanoffin, Gauriloffin, Kiprianoffin, Mosnikoffin, Semenoffin ja Sverloffin sukujen kesken. Jokaisella suvulla oli omat määritellyt asuin-, kalastus-, metsästys- ja poronhoitoalueet, joiden käytöstä päätti suvun vanhin mies. Toisten vesialueille sai mennä vain suvun vanhimman suostumuksella. Sukualueitten sisällä oli talvikylä, johon kokoonnuttiin asumaan talviaikaan. Kutuaikana kalaa sai helposti rannasta nuottaamalla. Pyyntiä säännösteltiin kalakannan turvaamiseksi. Suuret hauet söivät paljon pikkukaloja, joten ne pyydettiin ja kuivattiin kapakalaksi. Pitkääsiimaa käytettiin pyyntivälineenä silloin, kun haluttiin saada saaliiksi isoa kalaa esimerkiksi Akkajärvestä.
creator: Sverloff, Matti
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1653
contributor: Pautamo, Jarmo
coverage: 22:24

Kun Kultakorhonen sai konekiiman
subject: Lemmenjoki
subject: Miessi
subject: Jäkäläpää
subject: Morgamoja
subject: Kotaoja
subject: Sotajoki
subject: Kulta-Korhonen
subject: Kultakullervo
subject: Kokko, Heikki
subject: Pellinen, Jukka
subject: Isola, Jaakko
subject: Siponen, Heikki
subject: kullankaivu
subject: konekaivu
description: Kullankaivaja Matti Kullervo Korhosen haastattelu Tukholmassa kesällä 1981 hänen urastaan kullankaivajana Lemmenjoella, kaivinkoneen hankkimisesta, velkaantumisesta ja sen jälkeisistä seikkailuista maailmalla.
creator: Korhonen, Matti Kullervo
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1655
contributor: Timonen, Martti
coverage: 39:01

Kullankaivajana Lemmenjoella
subject: Lemmenjoki
subject: Moberginoja
subject: Morgamoja
subject: Tankavaara
subject: Raumala, Aaro
subject: Jomppanen, Antti
subject: Kulta-Korhonen
subject: Korhonen, Yrjö
subject: Korhonen, Kullervo (Kulta-Korhonen)
subject: Kokko, Heikki
subject: Pellinen, Jukka
subject: Ruitun pamaus
subject: Ruitun kämppä
subject: kullankaivajat
subject: kullankaivu
subject: kullanhuuhdonta
description: Niilo Rauhalan muistele 35 vuotta kestänyttä elämäänsä kullankaivajana Lemmenjoella Martti Timosen ja Seppo J. Partasen tuottamassa kaksiosaisessa radio-ohjelmassa v. 1985. Nipa kertoo kuinka kultaryntäys Lemmenjoelle alkoi v. 1949 ja miten liikaväestö karsiutui keskimäärin kahteenkymmeneen huuhtojaan. Toimeentulo piti hankkia 4-5 kuukauden aikana ja useimmilla rahat olivat vähissä keväällä, jolloin hankintoja tulevaa työmaata varten piti tehdä. Yhteishenki ja lähimmäisen auttaminen oli luonteenomaista kultamiesten keskuudessa. Vuosiin liittyi monenlaisia sattumuksia, joista mieleenpainuvin oli ehkä Ruitun pamaus v. 1953. Niilo Rauhalan viihtyminen Lemmenjoen erämaassa perustui vapaaseen erämaaelämään ja riippumattomuuteen siviilisaation kahleista.
creator: Raumala, Niilo
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1656
contributor: Partanen, Seppo J.
contributor: Timonen, Martti
coverage: 29:00

Kullankaivajien haastatteluja
subject: Lemmenjoki
subject: muistelmat
subject: kullankaivajat
description: Katkelmia kullankaivajien haastatteluista vuodelta 1982. Unto Koivunen tarinoi platinahipusta, Niilo Ranttila Lemmenjoen kullan löytymisestä, Heikki Kokko, Niilo Raumala ja Heikki Pihlajamäki muistelevat elämää Lemmenjoen kultakentillä. Muistoissa vilahtelee myös Petronella. Lopuksi kuullaan Esa Kujalan ja Hanski Aaltion esittämä laulu "Miessinmaan kuvernöörin pyöräretki"
creator: Koivunen, Unto
creator: Ranttila, Niilo
creator: Kokko, Heikki
creator: Raumala, Niilo
creator: Pihlajamäki, Heikki
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1657
contributor: Partanen, Seppo J.
contributor: Timonen, Martti
coverage: 11:44

Korukivien seulontaa Lemmenjoella
subject: Puskujoki
subject: Lemmenjoki
subject: korukivet
subject: korundit
subject: jalokivet
description: Kultaseppä Aarne Alhonen on sikäli erikoinen kullankaivaja, ettei hän etsi Lemmenjoelta kultaa vaan korukiviä. Kesät kuluvat vanhojen kullankaivuupaikkojen seulonnassa ja kivien lisäksi jokunen kultahippukin on tarttunut lapioon. Lapin korukivistä tehdyt korut ovat aitoja, mutta hinnaltaan aliarvostettuja ulkolaisiin synteettisiin kivistä tehtyihin koruihin verrattuna. Alhonen pitää kesäisin tukikohtanaan Puskujoen kämppää.
creator: Alhonen, Aarne
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1658
contributor: Partanen, Seppo J.
contributor: Timonen, Martti
coverage: 07:04

Lemmenjoki
subject: Lemmenjoki
subject: Njurgalahti
subject: poronhoito
subject: kullanhuuhdonta
subject: turismi
description: Ruska-aika Lemmenjoella on kiireistä aikaa, turistit ovat löytäneet Lemmenjoen. Suurin osa matkailijoista käy päiväseltään veneellä reissun Kultasatamassa. Turismi, poronhoito ja kullanhuuhdonta sopivat hyvin samalle paikkakunnalle kun yhteisymmärrystä löytyy, joskin paliskunnan alueella esiintyy myös eriäviä mielipiteitä asioista.
creator: Jomppanen, Olavi
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1659
contributor: Partanen, Seppo J.
contributor: Timonen, Martti
coverage: 08:32

Kullankaivajana Lemmenjoella
subject: Lemmenjoki
subject: Inari
subject: kullankaivu
subject: kullankaivajat
description: Haastateltava on tullut Lemmenjoelle kultaa kaivamaan isänsä kanssa vuonna 1948. Tuolloin niinsanottu kultaryntäys kesti noin 5 - 6 vuotta laantuakseen sitten ja alkoi uudelleen 1970-luvun loppupuolella kun kullan hinta nousi. Osa kullankaivajista kaivaa ammatikseen, toisille kullankaivu on elämäntapa.
creator: Kangasniemi, Jaakko
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1660
contributor: Partanen, Seppo J.
contributor: Timonen, Martti
coverage: 07:16

Kullankaivuu Lemmenjoen kansallispuistossa
subject: Lemmenjoki
subject: konekaivu
subject: kullankaivu
subject: luonnonsuojelu
subject: kansallispuistot
description: Lapin kullankaivajien liiton puheenjohtaja Jaakko Kangasniemi kertoo haastatteluussa minkälainen vaikutus kullankaivuulla on ollut Lemmenjoen kansalispuiston syntyyn ja luontoon. Konekaivuun aloittaminen luonnonpuistossa toi mukanaan uusia haasteita luonnonsuojelulle ja perinteiselle kullankaivuulle. Haastattelu sisältyy kaksiosaiseen radio-ohjelmaan, joka on tehty Lemmenjoen kullankaivuun 40-vuotisjuhlan kunniaksi.
creator: Kangasniemi, Jaakko
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1661
contributor: Partanen, Seppo J.
contributor: Timonen, Martti
coverage: 10:51

Lapin kullan emäkallion salaisuus
subject: Morgamoja
subject: Miessijoki
subject: kullankaivu
subject: kullanhuuhdonta
subject: 1940-luku
description: Niilo Ranttila kertoo Lemmenjoen kullan löytymisestä syyskuussa 1945 ja sitä seuranneesta kultaryntäyksen tapahtumista. Lemmenjoen kultaryntäys ajoittui vuosille 1948-1950 ja parhaimmillaan kultaa oli kaivamassa jopa 200 henkeä. Monet olivat varustautuneet heikosti ja joutuivat lähtemään vähin äänin takaisin. Niilo pärjäsi hyvin kesätienesteillä, eikä hänen tarvinnut talvisin tehdä töitä. Elämä kultakentillä muistutti välillä villin lännen meininkiä ja Niilollakin oli varuilta mauseri tyynyn alla. Haastattelu sisältyy kaksiosaiseen radio-ohjelmaan, joka tehtiin Lemmenjoen 40 -vuotisen kullankaivuun kunniaksi.
creator: Ranttila, Niilo
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1662
contributor: Partanen, Seppo J.
contributor: Timonen, Martti

Tarinointia Miessinmaalla
subject: Lemmenjoki
subject: Miessi
subject: Kujala, Esa
subject: Aaltio, Hanski
subject: Pihlajamäki, Heikki
description: Miessinmaan lahjat ja laulut, tarinointia ja tunnelmointia Miessinmaan kuvernööri Heikki Pihlajamäen kämpässä helmikuussa 1984. Martti Timonen, Seppo J. Partanen ja Hanski Aaltio hiihtivät Lemmenjoelle kiittämään kullankaivajia, joita oli haastateltu Prix Italia palkinnon v. 1983 voittaneeseen radio-ohjelmaan "Oikotie vai elämäntapa, kohtauksia kullasta ja kullankaivajista." Äänitteen alussa Martti Timosen kiitospuhetta, sitten hauskaa sanailua ja väittelyä siitä, voiko maailmasssa olla olemassa alkoholia pulverimuodossa (lentokapteeni Aaltio tiesi sitä saatavan Japanista). Jutustelun lopussa kaksi laulua Aaltion ja Esa Kujalan esittämänä; Laulu Miessinmaan kuvernöörille sekä Kuvernöörin pyöräretki.
creator: Partanen, Seppo J.
creator: Timonen, Martti
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1674
coverage: 17:41

Kunnanlääkärinä Inarissa 1960-luvulla
subject: Inari
subject: Inarin Kirkonkylä
subject: Ivalo
subject: Sevettijärvi
subject: Angeli
subject: Lisma
subject: Ivalon-Matti
subject: Outakoski
subject: Karigasniemi
subject: Vaskojoki
subject: Nuorgam
subject: Kirkkoniemi
subject: Jauhiainen, Kari
subject: Hastrup, Åke
subject: Elli-Katri
subject: Nohteri, Heikki
subject: sairaalat
subject: sairaanhoito
subject: kunnanlääkärit
subject: terveydenhuoltohenkilöstö
subject: 1960-luku
description: Pellossa syntyneelle kunnanlääkärille Lappi erityisolosuhteineen oli tuttua, mutta vaimolle talvella jopa viikon kestäneet - 50 C:n pakkaset olivat liikaa. Inarissa oli tuohon aikaan kaksi lääkäriä, jotka hoitivat vastaanottotyön lisäksi satoja leikkauksia ja synnytyksiä vuosittain. Kotikäynneistä vastasivat pääasiassa terveyssisaret ja kätilöt. Kunnansairaala oli röttelöinen, mutta välineet olivat kelvolliset. Kuuluisa kirugi, Åke Hastrup, toimi Forströmin työparina. Terveydenhoitohenkilöstön työmoraali oli erittäin korkea, eikä kukaan valitellut työn raskautta tai pitkiä työpäiviä. Ajanvaraussysteemi ei ollut käytössä. Kaikki vastaanotolle saapuneet potilaat hoidetttiin kelloon katsomatta. Potilasmäärät vaihtelivat 20-50 potilaaseen lääkäriä kohti. Työ oli byrokratiasta vapaata, toimenpidevaltaista ja keskittyi sairauksien hoitoon. Peruspalkka oli muodollinen, joten varsinaiset tulot saatiin vastaanottokäynneistä, toimenpiteistä ja vakuutusyhtiöiltä. Työssä sattui kaikenlaisia kohtaamisia ja sattumuksia, sillä vastaanottoa pidettiin muuallakin kuin Ivalossa. Kulkuvälineenä käytettiin pääasiassa taksia tai omaa autoa, mutta joskus turvauduttiin helikopteriin tai lumikiitäjään. Kielitaitoakin tarvittiin, sillä kesäaikaan oli paikallisen väestön lisäksi myös turisteja hoidettavana.
creator: Forsström, Erkki
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1679
contributor: Harve, Anu
contributor: Turunen, Mimmi
coverage: 34:51

Valoilmiö Inarilla 1959
subject: Koppelo
subject: Veskoniemi
subject: Inarijärvi
subject: Jääsaari
subject: Moossinanselkä
subject: Kaskamosaari
subject: Vastusjärvi
subject: Kaamanen
subject: Kiviniemi, Lauri
subject: Kiviniemi, Esa
subject: Kiviniemi, Aleksi
subject: Puolakka, Juho Kasper (Kasperi)
subject: Ropponen, Kyllikki
subject: luonnonilmiöt
subject: yliluonnolliset olennot
subject: paranormaalit ilmiöt
description: "Akat ne tieltä pallaa, mutta pallaa ne joskus miehetkin", totesi Lauri Kiviniemi, kun outo valoilmiö palautti Jääsaaren kämpälle matkalla olleet miehet takaisin kotiin. Moossinanselältä oli ilmestynyt traktorin eteen valopallo, jonka kaikki kyydissä olleet miehet olivat yhtäaikaa huomanneet. Ilmiötä oli porukassa ihmetelty, mutta matkaa oli päätetty jatkaa. "Tämä ei ole oikia homma", olivat miehet todenneet, kun ilmiö oli pysäyttänyt heidän toistamiseen. Jääsaaren kämpällä miehiä odotellut Kasperi Puolakka oli lähtenyt seuraavana päivänä katsomaan, missä matkalaiset viipyvät, ja hän oli havainnut valtavan railon jäässä. "Valoilmiö pelasti meidät varmalta kuolemalta", toteaa Erkki Kyrö muistellessaan 50 vuoden takaisia tapahtumia. Tapahtumasta oli kirjoitettu mm. Seura-lehdessä ja paikalla oli käynyt myös tutkijoita, mutta he eivät olleet löytäneet mitään ihmeellistä tapahtumapaikalta.
creator: Kyrö, Erkki Topi Johannes
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1687
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 13:20

Inarin viimeisen hukkahuoneen raunioilla Nellimissä
subject: Kivijärvi
subject: Peijärvi
subject: Apinavaara
subject: Hukkavaara
subject: Moosesjärvi
subject: Ahvenjärvi
subject: Nellim
subject: Akanlauttapää
subject: Sulkusjärvi
subject: Vuoskujärvi
subject: Morottaja, Uula
subject: Itkonen, Tuomo
subject: susi
subject: metsästys
subject: hukkahuone
subject: pyyntikulttuurit
description: Inarin viimeinen hukkatarha rakennettiin T.I. Itkosen mukaan v. 1870 lähelle Suonikylän rajaa Sulkus- ja Vuoskujärven välille, kahden vaaran notkelmaan. Tarha oli pohja-alaltaan 9-kulmainen, läpimitaltaan 15-17 m. (Itkonen 1984, 63-64). Tämän vanhan hukkatarhan Reino Lahdenmäki löysi 15-vuotiaana poikasena v. 1947 metsästysreissullaan. Susitarhan rakennelmat olivat tuolloin melko hyvässä kunnossa, mutta vieläkin yli kuusikymmentä vuotta myöhemmin Reino pystyy palauttamaan muistikuvat mieleensä ja esittelemään maastossa olevia rakennelmia.
creator: Lahdenmäki, Reino Antero Noak
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1689
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 15:25

Inarijärven muikkukanta: synty ja seuraukset
subject: Inarijärvi
subject: Kattajärvi
subject: Alajärvi
subject: Aikio, Veikko
subject: Petäkoski, Esko
subject: Mannermaa, Panu
subject: Sergejeff, Kirill
subject: kalastus
subject: muikku
subject: pohjarautu
subject: riikasiika
subject: troolikalastus
subject: rysäkalastus
subject: kutu
subject: saaliit
description: "Muikku, käärme ja piikanen tyttö eivät ole päässeet tunturin yli vaan ne on pitänyt tuoda". Rktl:n seurantatutkijana ja troolikalastajana Inarijärvellä toiminut Jaakko Kyrö kertoo, miten muikkukanta syntyi Inarijärveen ja mitä siitä seurasi. Inarijärven muikkukanta sai alkunsa Inarin kalanviljelylaitokselta tulvan seurauksena karkuun päässeistä Kelujärvelle tarkoitetuista muikuista 1970-luvulla. Kirill Sergejeff oli tuonut jo 1960-luvulla Sinettäjärveltä muikkua Alajärveen, josta osa on varmaan päätynyt myös Inarijärveen. Muikkua tuotiin myös Kattajärveen 1950-luvulla, joten Inarijärven muikkukannat muodostuvat kolmesta lajista. Muikkukanta on hyvin herkkä veden lämpötilan ja säännöstelyn vaikutuksille. 1980-luvulla, jolloin muikkua oli runsaasti Inarijärvellä, koettiin ennennäkemätön troolikalastusbuumi. Päätoimisia trooliporukoita oli parhaimmillaan 15 ja muutama kokeilijakin mahtui joukkoon. Saalista saatiin keskimäärin 200-400 kg yössä ja joskus nostettiin jopa 2000 kilon saaliita. Muikkukanta romahti 1990-luvun kylmien kesien seurauksena ja troolikalastajat katosivat Inarijärveltä.
creator: Kyrö, Jaakko Anton Topias
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1693
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 23:06

Inarijärven vaelluskalat
subject: Ivalojoki
subject: Siuttajoki
subject: Juutuanjoki
subject: Tsarmijoki
subject: riikasiika
subject: pohjarautu
subject: harmaanieriä
subject: taimen
subject: rääpys
subject: järvisiika
subject: pohjasiika
subject: kääpiösiika
subject: nieriä
subject: kutu
subject: suolakala
subject: kalakannat
subject: suolaus
subject: nuottakalastus
description: Sodan jälkeen Inarjärveltä saatiin niin paljon kalaa, että sen kanssa joskus hätävy. Nuotalla saatiin parhaimmillaan 800 kilon saaliita, jotka suolattiin kerroksittain puutynnyreihin ja vietiin myytäväksi. Parhaita kauppakaloja olivat siika ja taimen. Rautu käytettiin omiin tarpeisiin keittokalana. Keväisin pyydettiin riikasiikaa, joka ui pinnassa ja vesien lämmettyä siirrytiin nuottaamaan rannoille järvisiikaa. Inarijärvessä on kaikkiaan viittä eri siikalajia, joista muutama laji nousee kutemaan taimenen ja harjuksen tavoin Inarijärveen laskeviin jokiin. Vaelluskalojen kutujokia ovat mm. Ivalojoki, Juutuanjoki, Siuttajoki ja Tsarmijoki. Kalojen kutua hankaloittaa vesien pinnan vaihtelut ja esimerkiksi Ivalojoen hiekkasärkkien liikkumiset tulvien seurauksena.
creator: Kyrö, Jaakko Anton Topias
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1694
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 19:12

Kyrön sukua ja vanhaa Koppeloa
subject: Koppelo
subject: Kyrö, Juho Sameli
subject: Kyrö, (s. Kyrö) Aino Evida
subject: Kyrö, Maria Sigrid
subject: Kyrö, Petter Henrikinpoika
subject: Kyrö, (s. Akujärvi l. Kyrö) Eva Maria Adamintytär
subject: Kyrö, Onni Mikael
subject: Kiviniemi, Matti Heribert (Junnu-Matti)
subject: sukuhistoria
description: Jaakko muistelee lapsuuttaan Koppelon kylässä. Lapsia oli perheissä paljon ja taloissa asui oman perheen lisäksi myös muita sukulaisia. Kyrön perheessäkin oli kolmetoista lasta, joista kaksi kuoli kuristustautiin ja yksi syntyessään v. 1941. Lapsuuden leikit olivat pääasiassa poikasten keskeisiä kilpailuja ja metsissä vaeltamista. Kaikenlaisia kokeilujakin piti tehdä kuten Jymytupakan polttamista, josta seurasi monen viikon sairastuminen. Suuri mieleenjäänyt tapahtuma oli ensimmäisten Antros-nimisten moottoreiden hankinta Matti ja Mikko Kiviniemen sekä Onni Kyrön taloon. Kalastus oli Kyröllä kuten muissakin Koppelon taloissa pääelinkeino, joten moottorivene helpotti merkittävästi järvelle kulkemista. Järvellä kulkeminen isän mukana oli Jaakolle mieluista puuhaa pienestä pitäen. Lapsille pidettiin kovaa kuria ja joskus tuppivyö otettiin avuksi kun muu kovistelu ei auttanut.
creator: Kyrö, Jaakko Anton Topias
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1695
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 24:26

Perinteitä ja kalajuttuja Inarilta
subject: Jokisuunselkä
subject: Mutasaari
subject: Rohelmasaari
subject: Lahessaari
subject: Puolakka, Heikki Vihtori
subject: Puolakka, Tuomas Vesteri
subject: Kiviniemi, Matti Heribert (Junnu-Matti)
subject: Mutenia, Frans Toivo (Franssu)
subject: Peltonen, Armas
subject: Peltonen, Eelis
subject: Kiviniemi, Mikko Mikonpoika (Pikkumikki, Mikki)
subject: Kyrö, Onni Mikael
subject: Puolakka, Oiva Kauko
subject: kalastus
subject: nuottakalastus
subject: kalastusvälineet
subject: hauki
description: Keväisin kun Jokisuun selkä aukesi kaikki kynnelle kykenevät miehet ryntäsivät Koppelosta kalastamaan Jokisuulle. Kalastustukikohtina olivat Mustasaari, Lahessaari ja Rohelmasaari. Kalaa nuotattiin yleensä muutamia päiviä yhtä soittoa ja iltaisin kokoonnuttiin nuotion ääreen kertomaan kalastusjuttuja. Tuoretta kalaa piti saada keitettyä ennen kaakkurin huutoa jotta saatiin turvattua kesän kalaonni. Perinteisiin kuului myös vesilintujen munien syönti. Jotkut keräsivät linnun munia jopa työkseen. Suurimman kalan Jaakko oli nähnyt Hirvinuorassa Peskun lahdessa, kun hän oli ollut nuottaamassa isänsä kanssa. Nuotassa oli näyttänyt olevan keko, jolla oli kahvikupin kokoiset silmät. Keko osoittautui yli kaksi metriseksi haueksi, joka onnistui kuitenkin pakenemaan nuotan perältä. Isoja kaloja oli tullut myös saaliiksi asti. Suurin Jaakon saama taimen painoi perkattuna 11 kg 400 g ja monta kertaa karkuun päässyt ja lopulta saaliiksi saatu hauki yli 14 kiloa.
creator: Kyrö, Jaakko Anton Topias
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1697
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 18:21

Vanhat nautintavedet
subject: Inarijärvi
subject: Paavisvuono
subject: Salanuora
subject: Miesniemi
subject: Viimasaari
subject: Koutokinsaaret
subject: Kotasaari
subject: Sikasto
subject: Turvesaaret
subject: nuottakalastus
subject: kalastuspaikat
subject: kalastusalueet
subject: kalastus
description: Vanhaan aikaan Inarijärvellä kalastettiin tietyillä nautinta-alueilla. Toisten perheiden kalastusalueille ei menty. Nuottaus oli perinteinen kalastusmuoto ja sitä vedettiin lähes vuorokauden ympäri. Aamuyöstä torkahdettiin muutamia tunteja tietyillä asentopaikoilla, joissa oli valmiina kotatarpeet. Tuulen suunta määräsi kulloisenkin kalastuspaikan, sillä nuottaa piti vetää myötätuulessa. Tuulta, jonka suunnassa kuljettiin kutsuttiin Raumatuuleksi ja raumakala oli virran mukana kulkeva kala. Kalastus aloitettiin keväällä jäiden lähdettyä ja sitä jatkettiin aina elokuulle saakka. Keväällä kalat olivat ranttuja ilmojen suhteen. Kun tuli lämmintä kalat villiintyivät ja söivät pinnassa olevaa ravintoa. Kovalla tuulella saaliit olivat heikkoja. Pikku-mikki ruukasikin sanoa, ettei lähe nuottaamhan kun käsiä palelee. Hän tiesi kokemuksesta, ettei silloin tule kalaa.
creator: Kyrö, Jaakko Anton Topias
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1698
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 15:35

Vanha karhunpesä
subject: Kivilahti
subject: Akuniemi
subject: karhu
subject: pesät
description: Jaakko Kyrö muistelee Kivilahdessa vuonna 1948 löytämäänsä karhunpesään liittyviä tapahtumia. Karhunpesä oli löytynyt velipojan kanssa tehdyllä hiihtoretkellä. Löydöstä lähdettiin kertomaan isälle, joka innostui kuulemastaan. Karhunpesälle palattiin Jaakon opastuksella, mutta sillä kertaa karhua ei löytynyt, vaikka Jaakko ryömi pesään asiaa tarkistamaan. Myöhemmin Jaakko palasi pesälle takaisin ja löysi pesästä kahden karhun makuujäljet. Akuniemi on Jaakon mukaan karhujen suosima pesintäalue.
creator: Kyrö, Jaakko Anton Topias
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1700
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 04:48

Helga kievarinpitäjänä
subject: Kaamanen
subject: Kaamasen kievari
subject: Heikkilä, Veikko-Aatami
subject: Aili
description: Helga Malm oli lahjakas ja tomera nainen, joka hoiti terveyssisaren toimen ohella myös mm. Kaamasen kievaria ja luottamustehtäviä Inarin kunnassa. Hyviä tekoja haittasi ahneus, joka joissain tapauksissa meni liian pitkälle. Yksi tällainen episodi liittyi Kaamasen kievarin myyntiin. Joissakin tapauksissa kotiinpäin vetämisestä hyötyivät myös kuntalaiset, kun Helga kirjoitti diagnooseja keskussairaalaan ja silmälääkäriin, jonne sitten mentiin Malmin busseilla yhteiskuljetuksella. Helgan hyvä organisointikyky tuli esille, kun saksalaisryhmä saapui kahvittelemaan kievariin. Helga nousi tuolille ja komensi selkeällä saksan kielellä asikkaat jonoon. Jokainen joutui ostamaan poronnahan matkamuistoksi, eikä valintoihin mennyt aikaa, kun nahat myytiin järjestyksessä. Muutoinkin komento Kaamasen kievarissa oli kova, eikä asiakkaat päässeet valitsemaan mieleistään istumaseuraa. Huoneen vuokrauksessakin Helgalla oli omat sääntönsä. Usko oli näistä tietoinen ja teki kirjallisen sopimuksen, johon laitettiin yksityiskohtaisesti periaatteet, minkä mukaan mahdollisia korvauksia maksettaisiin. Niistä olikin hyötyä, kun puolen vuoden vuokrakontrahdin jälkeen arvioitiin tilannetta.
creator: Luostarinen, Usko August
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1727
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 16:58