Agnes
näytelmät
käsikirjoitukset
Lyijykynällä kirjoitettu näytelmäkäsikirjoituksen luonnos. Välissä olevien tyhjien sivujen jälkeen on ensimmäisen näytöksen uusi alku.
Minna Canth
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Sidottu ruutuvihko, jossa lyijykynällä kirjoitettu näytelmän käsikirjoituksen alku. Canth aloitti Agnes-novellinsa dramatisoinnin luultavasti vuonna 1896, mutta työ jäi kesken. Käsikirjoituskatkelma on julkaistu teoksessa "Suomalainen näyttämö 18 13/10 72 - 18 13/10 97" (Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran kirjapaino, 1897)
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Teoksen kannessa originaali grafiikanlehti. Keltaisilla sivuilla piirroksia, vihreillä monotypioita. Takakannessa teksti: Est publié par Yeo à l'occcasion du SAGA 1993 au Grand-Palais à Paris. Painos 30 numeroitua kappaletta, taiteilijan signeeraama.
Nadaud, Daniel
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
viljankorjuu
agronomit
Sihvola, Lauri
1950-luku
Orimattilan kaupunginkirjasto
Ahlainen
Pori
paikallishistoriat
Heino, Ulla
Porin kaupunki
rakennuspiirustus
arkkitehtuuri
rakennukset
Hämeenlinna
Kihlakunnantuomari Åhlberg suunnitteli 1860-luvun alussa kivitalon rakentamista Hämeenlinnan keskustaan Residenssikadun (nyk. Hallituskadun) ja Siltakadun (nyk. Arvi Kariston kadun) kulmatontille nro 78. Ruotsalaissyntyinen arkkitehti Pehr Erik Svante Degenaer piirsi tuomarille komean kolmikerroksisen kivitalon vuonna 1860. Piirustuksessa on myös Hämeen läänin lääninarkkitehtina vuosina 1855–1865 toimineen Carl Albert Edelfeltin nimi. Arkkitehti Degenaer oli muttanut Ruotsista Helsinkiin v. 1857. Hän asui perheineen Hämeenlinnassa vuosina 1882-1887 ja teki tuona aikana mm. kaupungin kuumelasaretin piirustukset. Tuomari Åhlbergin talo jäi kuitenkin tuntemattomasta syystä rakentamatta.
Degenaer, P. E. S.
Edelfelt, Carl Albert
Keitele
valokuvat
asuinrakennukset
Ahola, johon vuonna 1977 kotiseutuyhdistys perusti museon. Kuvaaja ja vuosiluku ei tiedossa.
Keiteleen kunnankirjasto
Aholan Juuseppi. Käsikirjoitus syyskuu 1926
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
novellit
korttipelit
alkoholismi
yksinäisyys
Digitoitu dokumentti on lehtiö, johon on siistillä käsialalla kirjoitettu novelli Aholan Juuseppi. Tekstissä ei ole suurempia korjauksia. Novellissa Juuseppi häviää korttipelissä talonsa, tekee maatyömiehenä töitä, juopottelee, tutustuu maatalon kauniiseen tyttäreen ja tekee tälle pojan. He aikovat mennä naimisiin, mutta saadakseen varoja Juuseppi nai ensin Mustan-Samun lesken ja muuttuu taas entisen kotitalonsa isännäksi. Kuluu vuosia ja naisen kuoltua tapaturmaisesti Juuseppi pyytää talon tyttöä takaisin, mutta tämä kirjoittaa menneensä naimisiin vanhan talonisännän kanssa. Juusepin on vuorostaan odoteltava isännän kuolemaa. Eksistentiaalinen yksinäisyys ja ahdistus valtaa Juusepin. Laajuus 25 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Kiviniemen kasarmi Kannaksella 13.9.1926 Ilmestynyt kokoelmassa Tuuli käy heidän ylitseen (WSOY 1927). Sisältyy teokseen Kootut teokset 1 (Otava 1989).
Haanpää, Pentti
Siikalatvan kirjasto
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
oppilaat
koululaiset
Aholan koulukuva. Kuvaaja ja vuosiluku ei tiedossa.
henkilöt
Aholan pihalla vas. Eeva Jauhiainen, Hilda Jauhiainen, Lyyli Huttunen, Erkki Kumpulainen, Aino Kumpulainen, Anne Rautamäki, Rede Kumpulainen ja Vihtori Huttunen. Vuosiluku ja kuvaaja ei tiedossa.
Aholan Risto Ouran kaupassa ja Siuttajoen erotuksessa
Siuttajoki
Seitavaara
Riutula
Jankkilan, Ransi
Oura, Risto
Ahola, Pekka
Kosonen, Matti
seidat
varkaus
kosintareissut
poroerotus
Pekka Morottaja muistelee Aholan kosioretkeä Riutulassa ja myös harhapolkuja, joille hän suistui Aholan Riston kaupassa. Jauhonhakureissulla rekeen tuli laitettua kaupan varastosta maksetun jauhosäkin lisäksi muutakin tarvekalua kuten nippu pieksuja ja muuta pientä. Siuttajoen erotuksessa Ahola näpisti Jankkilan Ransilta 60 000 mk yhteisen illanvieton päätteeksi. Rahat löytyivät vasta, kun konstaapeli Kosonen ja Portin Risto päättivät järjestää uudelleen etsinnän Aholan kotimatkalla. Etsinnät meinasivat jäädä taas tuloksettomiksi kunnes he löysivät kummallisen jäämöykyn reen keulasta. Tarinan lopussa sivutaan Seitavaarassa sijaitsevan muinaisen palvontapaikan tilannetta.
Morottaja, Pekka
Mansikka-Aho, Vilho
1930-luku
Paananen, Wellamo
Aholan tuulimylly, sen portailla Saara Pirinen 1930-luvulla. Kuvaaja ei tiedossa.
Paananen, Vellamo
Heikkilä, Erkki
Keuruun kaupunginkirjasto
Varsinais-Suomi
Nousiainen -- Saksala
Kurjenrahkan kansallispuisto
2010-luku
muistomerkit
kivet
vuoden 1918 sota
Ahti Jalosen muistomerkki tehtiin 1989, se on kivistä ja betonista valettu. Muistolaatan teksti: Ahti Jalonen * 8.11.1901 - 8.5.1918 Valkoisen terrorin uhri 1918.
Kaunonen, Paula
Nousiaisten kunnankirjasto
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta. Tekijä mainittava.
Nousiainen
1980-luku
Muistomerkki on pystytetty vuoden 1918 sodan lopussa Saksalassa ampumalla surmatun Ahti Jalosen muistoksi.
Tiihonen, Paavo
liikerakennukset
Raisio
1910-luku
kirkkorakennukset
kirkot
Raision kirkonseutua 1910-luvulla. Etualalla Ahtilan kaupparakennus, taaempana näkyvät Raision kirkko ja lainamakasiini. Ahtila sijaitsi Raision nykyisen kaupungintalon paikalla.
sairaalat
parantolat
Ahveniston parantola
Ahvenisto
Etelä-Hämeen kuntien yhteinen keuhkotautiparantola rakennettiin Ahvenistonharjulle 1930-luvun alussa. Arkkitehti Toivo Paatelan suunnittelema funktionalistinen parantolarakennus oli huomattavan suuri omana aikanaan, sillä sairaalapaikkoja oli peräti 250. Rakennuksen torniosa parvekkeineen on kahdeksankerroksinen, siipiosat ovat kuusi- ja neljäkerroksiset. Hoitomuotoina tuohon aikaan oli lepo, ravitseva ruoka ja männyntuoksuisen ilman hengittäminen sairaalan isoilla parvekkeilla. Ahveniston parantolassa hoidettiin tuberkuloosipotilaita vielä 1960-luvun lopulla. Nykyään parantolarakennukset ovat osa Kanta-Hämeen keskussairaalaa.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Suomalainen kirjakauppa Oy.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Hämeenlinnan ensimmäinen 12-paikkainen keuhkotautisten hoitola sijaitsi Myllymäessä Hämeenlinnan naisyhdistyksen vuokraamissa tiloissa. Seuraava 20-paikkainen sairaala oli Sairiossa E. A. Talpon suunnittelemassa rakennuksessa, jossa myöhemmin on toiminut päiväkoti. Etelä-Hämeen kuntien yhdessä ylläpitämä Ahveniston parantola eli Etelä-Hämeen keuhkotautiparantola rakennettiin Ahveniston harjulle 1930-luvun alussa. Rakennus edustaa funktionalistista tyyliä, ja sen suunnitteli arkkitehti Toivo Paatela. Rakennuksen kulmassa on kahdeksankerroksinen torniosa parvekkeineen. Uuteen parantolaan saatiin tilat peräti 250 potilaalle. Lisäsiipeen rakennettiin kylpy- ja valohoitotilat ja yläkerrokseen lastenosasto leikki- ja koulutussaleineen. Pääsisäänkäynnin edustaa koristi suihkulähde. Sodan aikana parantolaa käytettiin sotasairaalana, minkä jälkeen tuberkuloosin hoito jatkui Ahvenistonharjulla aina 1960-luvun lopulle asti. Nykyään Ahveniston parantolarakennukset ovat osa Kanta-Hämeen keskussairaalaa, joka vihittiin käyttöön vuonna 1979.
Myllyaho, Markku
kylät
42.45. (ykl)
Laukaa -- Äijälä
Närhi, Raili
Kaipainen, Aino
Aikakaudet kohtaavat Vikaisten yhteisnäyttelyssä
Vakka-Suomen seutukunta
Vehmaa
Vakka-Suomen päivät
näyttelyt
Artikkeli: Vakka-Suomen Sanomat 11.7.1995
Vakka-Suomen Sanomat
Aikamatka Seuratalo Karhulan naapurustoon
Seuratalo Karhula
Huittinen
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2006
Waahtera, Liisa
henkilökuvat
Aikansa merkkimiehiä: Riskaan isäntä Heikki Jauhiainen, virkavallan edustaja Robert Jauhiainen ja kanttori Ilmari Raitala. Kuva Maire Huttunen. Vuosiluku ei tiedossa.
Pyhäjoki
kurssit
aikuiskoulutus
autoilu
autoilijat
Raahen Seutu
Haanpää, Aili
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään seuralta.
Aili Haanpää ja Niilo Partanen Korpelaisessa
kirjailijat
nimikkoseurat
kokoukset
Partanen, Niilo
Pyhäntä, Lamujärvi
Aili Haanpää ja Niilo Partanen Korpelaisessa Pentti Haanpään seuran kokouksessa vuonna 1957. Niilo Partanen (1928–1973) oli kansakoulunopettaja ja kirjailija.
autot
lesket
Kinnunen, Reeta
Aili Haanpää ja Reeta Kinnunen Pyhännän Lamujärvellä 1950-luvulla.
vaimot
Oulu
Aili Haanpää Pokkitörmän rannassa Oulussa vuonna 1953.
Aineiston omistaa Pentti Haanpään seura.
koira
Aili Haanpää kesällä 1959 Korpelaisessa.
Härmä, Veeti
Toppinen, Venla
Piippola
Aili Haanpää lähdössä Ouluun vuonna 1956. Kuvassa myös Veeti Härmä ja Venla Toppinen.
hautajaiset
Aili Haanpää Pentin työpöydän ääressä Pentin hautajaispäivänä 16.10.1955.
Aili Haanpää, Lyyli Marttinen ja Irja Rouvinen
sisarukset
Marttinen, Lyyli
Rouvinen, Irja
Sisarukset Aili Haanpää, Lyyli Marttinen ja Irja Rouvinen Korpelaisessa vuonna 1959.
sukulaiset
perheet
tyttäret
Haanpää, Elsa
äidit
Aili ja Elsa Haanpää. Elsan rippikuva. Kuva on otettu Oulussa vuonna 1961.
Aili ja Elsa Haanpää Pikku-Tuomaalan pihalla
Aili ja Elsa Haanpää Pikku-Tuomaalan pihalla vuonna 1946.
Aili ja Elsa Haanpää sekä Anna-Liisa Piippo
Piippo, Anna-Liisa
Aili ja Elsa Haanpää sekä Anna-Liisa Piippo vuonna 1950.
Aili ja Pentti Haanpää Vatjus-Anttilan vieraina
Vatjus-Anttila, Soile
Vatjus-Anttila,
Aili ja Pentti Haanpää Vatjus-Anttilan vieraina vuonna 1953 Oulussa.
vihkiparit
Aili ja Pentti Haanpään vihkikuva. Pariskunta vihittiin 19.2.1940.
Karjalainen, Aili
Aili Karjalainen ja Pentti Haanpää vuonna 1938 Piippolassa.
Aili Majakankaan ja Niilo Järvenpään häät vuonna 1949 Majakankaan pihapiirissä
Majakangas, Aili
Järvenpää, Niilo
Rantee, Vieno
Hälli, Juho
Majakangas, Eevi
Honkajoki
1940-luku
Aili Majakankaan ja Niilo Järvenpään (kuvan keskellä) häät vuonna 1949 Majakankaan pihapiirissä (2_15 Honkajoki, Pukarankylä). Pelimanneina viulun kanssa Vieno Rantee ja haitarin kanssa Juho Hälli. Eturivissä neljäs oikealta (pientä lasta pitelevän tytön vieressä) Eevi Majakangas. Julkaistu aikaisemmin teoksessa Kotikylä - Pukara Saunaluoma (Kankaanpää 1988) s. 103.
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
Pukara, Aili
1920-luku
Aili Pukara esittelee sonni Jusua (2_6 Honkajoki, Pukarankylä). Taustalla talo pihapiireineen. Pukarassa vaikutti taannoin Toivo Kampin perustama Pukarankylän sonniyhdistys. Julkaistu aikaisemmin teoksissa Kotikylä - Pukara Saunaluoma (Kankaanpää 1988) s. 224 ja Menneitä muistellen (Hämeenlinna 1996) s.78.
Aili, Elsa Haanpää sekä Aarne Hyvärinen Korpelaisessa
aviovaimot
vävyt
Hyvärinen, Aarne
Hyvärinen, Elsa
Aili ja Elsa Haanpää sekä Aarne Hyvärinen Korpelaisessa vuonna 1969.
Aili, Elsa ja Pentti Haanpää vuonna 1946 Piippolassa.
Pyhäntä
Sisarukset Aili Haanpää, Irja Rouvinen ja Lyyli Marttinen Korpelaisessa vuonna 1953.