Strindberg, August
Kirjastot.fi
Varsinais-Suomi
Raisio
maatilat
maatalous
1960-luku
Inkoisten tila oli Terhon suvun omistuksessa 1910-luvulta 1960-luvun puoliväliin, jolloin tila myytiin Raision kunnalle. Nykyisen Montiskalankadun ja Krookilan koululle johtavan kävelytien kulmassa mäen juurella sijainneet Inkoisten tilan rakennukset purettiin seuraavan vuosikymmenen alussa.
Tuominen, Martti
Keitele
valokuvat
koululaiset
oppilaat
hiihto
1950-luku
Innokkaat hiihtäjät vuonna 1954. 1-3 luokan oppilaita mm. Seija Nuutinen, Leena Tossavainen, Liisa Utriainen, Meeri Sorjonen, Paula Airasto, Leena Tossavainen, Anneli Huuskonen, Laina Tossavainen, Liisa Kortelainen, Veikko Utriainen, Liisa Pellikka, Aini Nuutinen ja Marja-L Nousiainen. Kuvaaja ei tiedossa.
Keiteleen kunnankirjasto
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Teoksen sivuilla tummanruskeita kuvioita.
Llopis, Francesca
Rikhardinkadun kirjasto
Martinis, Luciano
Pisani, Mario
Altaió, Vincenç
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Laimer, Marianne
yritykset
yrittäjät
1970-luku
Paananen, Wellamo
Tapio Paatsola (vas.) opastamassa Jukka Kulhan ja Jukka Määtän työskentelyä. Rouva Leena keskellä. Paatsolan perheyhtiö tekee Keiteleellä murtohälyttimiä Koutajärven entisessä koulurakennuksessa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 13.10.1977.
Paananen, Vellamo
kirjastot
kirjastonhoito
Turun kaupunginkirjaston johtajan Einar Hombergin käsinkirjoittama ohjekirja kirjastonhoidosta vuodelta 1914
Holmberg, Einar
Turun kaupunginkirjasto
Inträdes-tal om djur-rikets bestånd: hållet för Kongl. Vetenskaps Academien, den 29 febr. 1792
eläimistö
1700-luku
Apteekkari Johan Julin (1752-1820) oli monipuolinen ja lahjakas luonnontutkija. Oulussa asuessaan (1783-1814) hän keräsi laajan eläin- ja kasvikokoelman, jota voidaan pitää Oulun yliopiston luonnontieteellisen kokoelman edeltäjänä. Julin teki myös fysikaalisia kokeita ja rakensi Pohjoismaiden ensimmäisen kuumailmapallon. Inträdes-tal om djur-rikets bestånd on esitelmä eläinkunnan koostumuksesta. Julin piti sen tultuaan valituksi Ruotsin tiedeakatemian jäseneksi vuonna 1791.
Julin, Johan
Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto
Intressanta lefnadsmålningar utaf det adertonde århundradets märkvärdigaste personer. Andra delen.
muistelmat
memoarer
Författade af Samuel Bauer ; öfversättning från tyskan af H. A. Kullberg. 432 s. ; 18 cm. Kirja Intressanta lefnadsmålningar utaf det adertonde århundradets märkvärdigaste personer ilmestyi kuudessa osassa. Kirja kuuluu Vaasan Lukukirjaston kokoelmaan. Kirjassa Lukukirjaston köynnös-exlibris, jossa ei ole numeroa. Säilytys Vaasan kaupunginkirjastossa kirjastomuseon tiloissa.
Baur, Samuel B.
Örebro (tryckt hos Nils Magnus Lindh)
Kääntäjä: H.A. Kullberg
Invaliidisäätiön maatalousoppilaitos : Kertomus v. 1957
koulut : ammatilliset oppilaitokset
maatalousoppilaitokset : Mäntsälä
erityisopetus : ammatillinen erityisopetus
vammaiset
sotaorvot
toimintakertomukset
Invaliidisäätiön maatalousoppilaitoksen vuosikertomus vuodelta 1957. Sisältää oppilas- ja henkilökuntaluettelot, tietoa koulun toiminnasta, pääsyvaatimukset ja hakuohjeet.
Mäntsälän kunnankirjasto
Bergroth, Irene Olivia
Sakari, Aimo
Keuruun kaupunginkirjasto
Irene Rosenqvistin muistelmia : Jokelan Tiina ja hänen sukulaisensa
Irene Rosenqvistin muistelmia, osa III : sielunhoitaja työssään
Irgeus Hansenin kirje Minna Canthille 7.6.1893.
Sylvi
teatteri
kirjeet
Bergens teater
Bergens Nationale Scene
Minna Canth
Irgeus Hansen
Irgeus Hansenin kirje Minna Canthille 8.5.1893.
näytelmät
Kirje on kirjoitettu Bergenin teatterin viralliselle kirjepaperille.
henkilöt
pojat
kirjailijat
sukulaiset
Haanpää, Irja
Haanpää, Osmo
Haanpää, Mauno
Irja Haanpää poikiensa Osmon ja Maunon kanssa.
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään seuralta.
kurssit
Maatalouden veroneuvontakurssilainen Irja Leinonen saa muistiinpanokirjan maatalousneuvoja Arvo Röytiöltä. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 26.1.1968.
Rouvinen, Irja
Marttinen, Lyyli
Pyhäntä, Lamujärvi
Irja Rouvinen ja Lyyli Marttinen kesällä 1959 Korpelaisessa.
Inarin Kirkonkylä
Räkkijärvi
Akuniemi
Sevettijärvi
Sainiemen salmi
Inarijärvi
Aikio, Matti (Posti-Matti)
Räme, Yrjö
posti
postinjakelu
postimiehet
postiliikenne
Posti-Mattina tunnettu Matti Aikio kuljetti postia Inarista aina Räkkijärvelle asti. Kelirikkoajat olivat vaikeimpia aikoja vuodesta. Ongelmia oli joskus myös venemoottorin kanssa. Postinkuljetus ei ollut tiukasti aikatauihin sidottua, vaan välillä kahvisteltiin ja joskus syötiinkin. Matka Inarin kirkolta kotiin Akuniemeen kesti nelisen tuntia. Mukana postiveneen kyydissä kulki kolttasaamelaisia, postintarkastajia, sotaherroja ja muita matkustajia niin kotimaasta kuin ulkomailtakin.
Sarre, Anni
Vaattovaara, Merja
Inari
hevonen
1930-luku
savotat
Isä oli mäkitupalainen. Savotassa ollessaan 1930-luvulla hän osti hevosen, joka oli hiukan kallis, eikä hän sitten pystynyt hevosta maksamaan. Niin hän joutui välillä ilmaiseksi rengiksi. Isä oli hevosmies, hän piti paljon hevosista.
Idström, Kauko
Mansikka-Aho, Vilho
sukututkimus
suvut
sukukirjat
Pekka Jaatinen
Isän mukana syttyi innostus helmenpyyntiin
Huru, Erkki
Tanskanen, Mauri
helmenpyynti
simpukat
Kiinnostus helmenpyyntiin heräsi pikkupoikana isän mukana kulkiessa. Raakkupihdit ja muut pyyntikeinot tulivat aikaa myöten tutuiksi pyytäjien kertomuksia kuunnellessa. Kerran sattui kohdalle laadukas huulihelmi ja siitä maksettiinkin 5000 mk. Isä, Erkki Huru, toimi tukkiyhtiöiden työnjohtajana paikkakunnalla. Työn ohessa hän tutustui paikallisiin helmenpyytäjiin ja kiinnostui asiasta sen verran, että helmenpyynnistä kehittyi sivuammatti. Päiväpalkka saattoi hyvintienattuna olla 25 mk, joten helmenpyynnistä saatu tulo oli merkittävä lisä luontaistalouteen.
Huru, Matti
Leppäaho, Kirsti
Isännät ja isäntien varjot. Osa käsikirjoituksesta kesäkuu 1934-huhtikuu 1935
pula-ajat
talonpojat
pakkohuutokauppa
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
yhteiskunnalliset romaanit
köyhtyminen
sukupolvet
Digitoitu dokumentti on Isännät ja isäntien varjot -teoksen koneella kirjoitetun käsikirjoituksen sivut 43-146. Konekirjoitustekstissä on useita lyijykynäkorjauksia. Liuskoja 2-4 on leikelty ja liimailtu paloina uusille liuskoille Tulenkantajat-lehteen ladottaviksi. Liuska 76 on viimeinen, teksti katkeaa kesken virkkeen: "Tunsivatko nämäkin ihmiset vielä / kevään?" Kohta on julkaistu alkuperäisteoksessa (s. 165) ja Kootut Teokset osa 4:ssä (s. 146) hiukan muutettuna. Tekstin jatko puuttuu. Romaani kuvaa Haanpäälle tyypillistä teemaa, yhteiskunnallisten olojen vaikutusta yksilöön ja yhteisöön. Entinen mahtava maatilan isäntä Jopi Herneinen poikineen kokee henkisen ja aineellisen arvonalennuksen hätäaputöiden ja pakkohuutokaupan vuoksi. Jopi Herneinen tarraa viimeiseen miehiseen voimantunteeseen, suhteeseen myyjätär Lyyli Kaislan kanssa, mutta tulee torjutuksi. Raivosta sokeana Jopi päätyy peruuttamattomaan ja väkivaltaiseen ratkaisuun surmaten Lyylin. Laajuus 103 sivua Kirjoitusaika 7.6.1934-4.4.1935 Ilmestynyt ensimmäisen kerran vuonna 1935 (Kirjailijain kustannusliike). Sisältyy teokseen Kootut teokset 4 (Otava 1989).
Haanpää, Pentti
Siikalatvan kirjasto
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
henkilökuvat
Isäntä Aaro Hetejoki esittelemässä saamaansa kunniakilpeä. Kilpi on Suomen Talonpoikaiskulttuurisäätiön ja lienee ensimmäinen Keiteleellä. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 10.1.1969.
Isäntä ja palwelija. Siweys-opillinen tarina erästä rikkaasta, pahuuden tieltä jumalisuuteen hurskaalta palwelijaltansa saatetusta nuorukaisesta
kaunokirjallisuus
kääntymys
elämänmuutokset
paheet
katumus
uskollisuus
kristinusko
rakkaus
opetukset
rikkaus
palvelusväki
Isäntä Lehtisen autonkuljettajasta itselliseksi yrittäjäksi
Anttila, Alpe
Lehtonen, Kalle (Isäntä-Lehtinen, Lehtokalle)
Heinonen, Jalmari
tietyöt
kuorma-autoliikenne
kuorma-autonkuljettajat
kuorma-autot
rahti
tavaraliikennne
1920-luku
kievarit
autokoulut
matkustaminen
Samppa Palokangas matkusti kevättalvella 1924 Lahteen autokouluun. Matka taittui Ivalosta Rovaniemelle kievarikyydillä ja siitä eteenpäin junalla. Autokoulureissu kesti kaksi kuukautta, mutta ajamaan hän oppi oikeastaan vasta kauppias Lehtisen autonkuljettajana. Työhön kuului mm. rahdin hakua Rovaniemeltä. Tiet olivat huonoja ja Rovaniemen reissulla joutui ylittämään seitsemän lossia. Tavaraa sai lastata enintään 1200 kg ja silloinkin jyrkissä ylämäissä sitä jouduttiin purkamaan välillä pois kyydistä. Eräällä poronruhohakureissulla kuorma-auto hajosi Inarin tielle. Reissun aikana maahan oli satanut lunta, jota ei siihen aikaan aurattu. Lasti jouduttiin hakemaan hevospelillä ja auto jäi talveksi tien varteen. Keväällä Palokangas nouti auton ja lunasti sen itselleen ajopalkkioilla.
Palokangas, Samuli Fabian (Sammu)
Luostarinen, Usko
Isäntä Martti Laulainen vilja-aitalla 1976
rakennukset
Isäntä Martti Laulainen Koutajärven Paavolassa esittelee Keiteleen pappilasta tuotua vilja-aittaa ja sen mahtavaa avainta. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 29.7.1976.
Marsh, Darren
suutarit
Isko Jauhiainen; suutari Kulvemäeltä. Vuosiluku ja kuvaaja ei tiedossa.
Tahvanainen, Ismo
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1981
Huittisten Joulu
Teos on taiteilijakirja. 250 tyhjää mustaa sivua, 20 kuvasivua haitarikirjana. Suljettu narulla.
Nisonen, Nina
Nousiainen
2010-luku
katajat
rauhoitetut kasvit
Kaunonen, Paula
Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
Ahonen, Eino
lammet
Keiteleen Hamulan kalastuskunnan kokouksessa oli yhtenä asiana Iso-Ahvenisen laittaminen kalanpoikasten luonnonvaraiseksi kasvatuslammeksi. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 4.5.1972.
henkilövalokuvaus
Pihat
vaatteet
Raskin mamma, Serafiina Oksan äiti, suksisauva kävelykeppinä. Vanha tupa vanhalla kirkolla Savijoella. 1900-luvun alkupuoli.
Junnu-Matti
Koppelo
Kiviniemi, Matti Heribert (Junnu-Matti)
Kiviniemi, Johan Matias Mikonpoika
osuuskunnat
Koppelon sonniosuuskunta
heinänkorjuu
kotityö
Junnu-Matti oli kalastaja ja poromies, jolla oli paljon lapsia. Lisäsärvintä talouteen saatiin mm. karjanpidosta. Talossa oli lehmiä, lampaita ja kylän yhteinen sonni. Kotieläimet vietiin kesäksi saariin, joissa ne saivat olla vapaina syksyyn asti. Heinänteon aikaan koko törmä oli täynnä heinäntekijöitä, joita haalittiin ympäri pitäjää. Heinät niitettiin hevosella, mutta ojanreunojen niittämiseen tarvittiin käsipareja. Heinää jouduttiin myös ostamaan Ivalosta ja venekuljetuksissa sattui joskus haavereita.
Afanasjeff, Pirkko Eila Mirjami
Lehtinen, Vilho
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2001
Lehtinen, Pekka
Kallio, Risto
Pyhäjoki (kunta)
isoviha
suuri Pohjan sota
Moisala, Alma
Pyhäjoen kirjasto
maisema
kylät
pellot
Laiho, Taisto
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta. Tekijä mainittava.
Uusikaupunki
kotiseutukuvaukset
Ruotsin vallan aika
sodat
Cajander, K.A.
Winter, Helmer
Israelin kannatus, takaus ja autuus : jäähyväisiksi Herran ystäville J:stä 3.6.1891
saarnat
herätysliikkeet
evankelis-luterilainen kirkko
Pietari Kurvinen (18. heinäkuuta 1842 Ilomantsi – 25. marraskuuta 1925 Karkku) oli yksi ensimmäisistä Ambomaalla toimineista suomalaisista lähetysaarnaajista vuosina 1868-1875. Kurvinen oli kansanomainen julistaja, jonka vaikutus monissa paikoissa oli huomattava. Pietari Kurvisen muistomerkki on pystytetty Ilo­mantsin kirkon pihalle. Pietari Kurvisen isä oli Paavo Kurvinen ja äiti Kristiina Ikonen. Hänen äitinsä oli tunnetun lauluntekijän ja laulajan Mateli Kuivalatar Ikosen tytär. Sananjulistuksen lisäksi Pietari Kurvinen julkaisi paljon erilaisia hengellisiä kirjoituksia ja uskonnollisia kirjoja. Käsillä oleva julkaisu on yksi hänen saarnoistaan.
Kurvinen, Pietari
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 2 USKONTO
Tekijä
fin
Teos on taiteilijakirja. Taiteilijaryhmä Iconoclast (myöh. IC-98): Patrik Söderlund & Visa Suonpää. Myös verkkojulkaisuna ISBN 978-952-67122-6-0 (PDF).
Temporary Services
Iconoclast
Suonpää, Visa
Söderlund, Patrik
IC-98
Itä-Hämeen kotiteollisuusyhdistys : toimintakertomus v:lta 1913
68.05 ITÄ
kotiteollisuus
järjestöt
Häme
Kotiteollisuusyhdistyksen toimintakertomus
Itä-Hämeen kotiteollisuusyhdistys
Itä-Hämeen kotiteollisuusyhdistys : toimintakertomus v:lta 1914
1910-luku
Itä-Karjalaan soveltuvia talvikalastustapoja
Itä-Karjala
Karjala
kalastus
talvipyynti
kalastusvälineet
Kanerva, Reino U.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.62 KAN
Itä-Karjalan sotilashallintoesikunta
Itä-Karjalan kansanopisto : vuosikirja 1938
Impilahti
kansanopistot
historia
Itä-Karjalan kansanopisto
Itä-Karjalan kansanopisto perustamiseen Laatokan Karjalassa saatiin lupa 8.3.1906, ja samana syksynä kansanopisto aloitti toimintansa Impilahden Viipulanniemessä. Siellä opisto toimi vuoteen 1939 asti, kunnes sota-aika katkaisi opetuksen. Kansanopisto siirrettiin Punkaharjun Valoniemeen, jossa se toimii edelleen. Vuosikirja sisältää Itä-Karjalan kansanopiston vuosikertomuksen ajalta 1.7.1937-6.7.1938.
Kuusamo, Kaarlo
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.61 ITÄ
perustaminen
historiikit
Itä-Karjalan kansanopisto perustamiseen Laatokan Karjalassa saatiin lupa 8.3.1906, Saman vuoden marraskuussa kansanopisto aloitti toimintansa Impilahden Viipulanniemessä. Jo vuonna 1896 aloitettu kansanopistoasian valmistelu Karjalaan sai päätöksen. U. Karttusen kirjoittama 20-vuotishistoriikki kertoo Itä-Karjalan kansanopiston alkuajoista.
Karttunen, U.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.6109 KAR
Itä-Karjalan kansanopiston vuosikirja 1907
asutushistoria
Itä-Karjalan kansanopisto perustamiseen Laatokan Karjalassa saatiin lupa 8.3.1906, ja samana syksynä kansanopisto aloitti toimintansa Impilahden Viipulanniemessä. Siellä opisto toimi vuoteen 1939 asti, kunnes sota-aika katkaisi opetuksen. Kansanopisto siirrettiin Punkaharjun Valoniemeen, jossa se toimii edelleen. Vuosikirja sisältää Itä-Karjalan kansanopiston ensimmäisen vuosikertomuksen 1906-1907, jonka on laatinut U. Karttunen sekä artikkelit: Martti Kivilinna: Tietoja itäisen Karjalan asutuksesta 1500-luvulla Iivo Härkönen: Karjalan kysymys Lauri Mäkinen: Olisiko kotiteollisuudesta Itä-Karjalaan Lauri Kristian Relander: Sananen Suomen kylvösiemenyhdistyksestä ja sen tehtävistä Vuosikirjassa on myös kaksi Iivo Härkösen runoa.