Itä-Karjala
historia
Suihko, Niilo
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 92.87 SUI
Itä-Suomen karjanjalostusyhdistyksen tiedonantoja
Itä-Suomi
Pohjois-Karjala
maanviljely
karjanhoito
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.4
Osakeyhtiö Kuopion Uusi Kirjapaino
Itä-Suomen oloista ja tapauksista muinaiseen aikaan
Karjala
Viipuri
Viipurin linna
luostarit
Valamo
seurakunnat
Käkisalmi
ortodoksinen kirkko
rautaruukit
Suojärvi
Annantehdas
kaivosteollisuus
Ruskeala
Jääski
J. M. Salenius
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 92.87 SAL
Karjalan Kirjapaino osakeyhtiö
runot
kaunokirjallisuus
Kääntäjänä ja kielinerona paremmin tunnetun hämeenlinnalaisen Valfrid Hedmanin ainoa painettu runokokoelma ilmestyi vuonna 1906. Kokoelma sisältää Hedmanin omien itämaalaishenkisten runojen lisäksi muutamia käännöksiä mm. espanjan-, italian- ja turkinkielisistä runoista.
Hedman, Valfrid
Julkaistu kirjana: Helsinki : Kustannusosakeyhtiö Osmo, 1906.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Keitele
valokuvat
asuinrakennukset
1910-luku
Itämäki. Keitele, Koutajärvi. Päärakennus valmistunut noin 1917, ja on on Hyödynkylän vanhimpia rakennuksia.
Kosunen, Liisa
Peiponen, Sinikka
Keiteleen kunnankirjasto
Itkonen, matkarahat ja Utsjoen katekeetta
Nangujärvi
Utsjoki
Inari
Jomppanen, Juhani
katekeetat
koulunkäynti
Kirkkoherra Itkonen tuli koulua tarkastamaan ja totesi aamupuuroa syödessään, että jos viikonkin joutuisi tämmöisessä hiljaisessa paikassa olemaan, niin hulluksi tulisi. Laura vastasi tähän, että on niin paljon kaikkea tekemistä ettei jouda sellaisia ajattelemaan. Katekeetoille luvattiin etuisuuksia kuten kielirahaa, matkarahaa ja asuntoetu, mutta useimmiten ne jäivät saamatta. Utsjoen katekeetta Keskitalo ei semmoiseen tyytynyt, vaan käräjöi käyttöönsä esimerkiksi kouluhuoneen, koska ei halunnut pitää koulua niinsanotusti kiven kolossa.
Lehtola, Laura Leonoora
Itsekasvatuksen yhteisö ajankohtainen tänäänkin - Suttilan Nuorisoseura 80-vuotias
Suttilan nuorisoseura
nuorisoseurat
Huittinen -- Suttila
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1984
Mikola, Tapani
juhlat
itsenäisyyspäivät
1920-luku
Paananen, Wellamo
Itsenäisyyden 10-vuotisjuhla Rauhamäen Seurojentalolla 6.12.1927. Juhlasali on koristeltu lipuin ja kreppipaperiköynnöksin. Seppo Satamo toi Vellamolle 22.6.1991.
Paananen, Vellamo
1960-luku
tapahtumat
Itsenäisyydenkuusen istutus Kulvemäen koululla 20.5.1967. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 26.5.1967.
Itsenäisyydenkuusen istutus kirkonkylän koulun pihaan 20.5.1967. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 26.5.1967.
Itsenäisyydenkuusen istutus Nilakan Hamulan myymälän pihaan 20.5.1967. Oikealla myymälänhoitaja Paananen lastensa kanssa. Kotikuusta istuttamassa johtaja Kalevi Aitto-oja ja vieressä seisoo metsäteknikko Pekka Koskinen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 26.5.1967.
Kotikuusta istuttamassa johtaja Kalevi Aitto-oja ja vieressä Vellamo Paananen 1967.
Itsenäisyyspäivä 1967. Suomi 50v. Aarne Saastamoinen.
itsenäisyypäivät
1970-luku
Emäntä Hanna Ruotsalainen puhui itsenäisyyspäivänä sankarivainajien muistolle. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 12.12.1974.
Ivalojoki
Kyrönkylä
Pikkusaajo
Korkeasaajo
Taivalvaara
Kuusniemi
Kiimakumpu
Korkeamännikkö
Saarineitamonvaara
Akupää
Paldoselänpää
Mattila, Kaisa Aurora
Kaapin, Jouni
tulvat
tulvasuojelu
Jouko Mattila muistelee Ivalojoen suuria tulvia ja pohtii, miten mahdolliseen suurtulvaan voitaisiin varautua. Ensimmäinen mummolta kuultu muistitieto suurtulvista ajoittuu 1800-luvulle, jolloin koko Kyrönpuoli peittyi veden alle. Lehmät ja asukkaat vietiin lautoilla turvaan Taivalvaaraan. Kuusniemen mutkaan kertyi valtavan korkeita jäälauttoja, jotka näkyivät kauas. Itse koettuja suurtulvia oli vuosina 1952, 1966, 1981, 2001 ja 2005. Monet näistä tulvista olivat patotulvia, mutta vuosi 1952 oli sikäli erikoinen, että vesi alkoi nousta vasta jäiden lähdön jälkeen. Tulva on koetellut erityisesti Ivalojoen eteläpuolta, jossa sijaitsee kunnan nykyinen keskus. Tulvapenkkojen rakentaminen aloitettiin vuonna 1981 aluksi keskustaajaman ympärille ja myöhemmin niitä on rakennettu myös kylän pohjoispuolelle.
Mattila, Jouko Kalervo
Vaattovaara, Merja
Kuttura
Tolonen
Kultala
Sotajoki
Pahaoja
Munne, Anu
Länsman, Petteri
Katajamaa, Tuula (Tupu)
matkailu
retkeily
melonta
ohjelmapalvelut
Lapin Luontolomat Oy
Ivalojoki on joki, joka suojelee itseään massaturismilta, toteaa pitkän linjan ohjelmapalveluyrittäjä Teuvo Katajamaa. Ivalojoen pinta saattaa vaihdella muutaman päivän sisällä jopa metrillä, joten aivan tottumattomalla saattaa olla vaikeuksia selvitä koskiosuuksilla varsinkin kumilautoilla. Ivalojoki on valittu v. 2005 Erälehden lukijaäänestyksessä vuoden retkikohteeksi ja se on yksi suosituimpia melontareittejä Euroopassa. Maisemat avautuvat kanjonimaisina Kutturasta eteenpäin ja jokeen liittyy runsaasti kultahistoriaa. Ivalojokea voitaisiin tuotteistaa nykyistä enemmän. Melontareittien lisäksi voitaisiin rakentaa mm. kävelyreittejä omaehtoista tai opastettua vaellusta varten.
Katajamaa, Teuvo
Ivalo
talot
rakennukset
vuosi 1916
rakentaminen
Kertoja muistelee Ivalon eli senaikaisen Kyrönkylän taloja vuonna 1916 ja kylän voimakasta kasvua noista ajoista.
Tanhua, Tuomas
Ivalon rukoushuone
Aittokallio, Yrjö (Aittokallio)
Vikeväkorva, Maija
Vikeväkorva, Linda
vankileirit
sillat
sillanrakennus
Yksi Inarin alueen saksalaisten vankileireistä sijaitsi Ivalossa lossituvan ja Ivalon ruokoushuoneen välistä kulkevan tien päässä. Sotavangit työskentelivät Ivalon siltatyömaalla. Vankeja ei saanut ruokkia, mutta joskus naiset laittoivat lepäpalasia työmaalle menevän polun varteen. Saksalaisten tukikohdat olivat hyvin varustettuja ja Ivalossakin heillä oli ruokala, jossa koululaiset saivat käydä syömässä.
Nurkkala, Toini Inkeri
J. F. Canthin kirje Minna Canthille 1.7.1879
kirjeet
Minna Canth
Johan Ferdinand Canth
Kirjeen mukana on kirjekuori. Kirjeen päiväys on otettu kirjekuoresta.
J. F. Canthin kirje Minna Canthille 21.6.1879
J. H. Erkon kirje Minna Canthille 12.8.1887.
Juhana Heikki Erkko
J. H. Erkon kirje Minna Canthille 17.2.1888.
J. H. Erkon kirje Minna Canthille 29.1.1891.
Papin perhe
teatteri
myymälät
Johannes (Jussi) Tossavaisen liike. 1960-luku?
Johannes Tossavaisen liike. Vasemmalla Reijo Raatikainen, Sirkka Halonen ja Pirkko Tossavainen. Oikealla kauppias Tossavainen ja Matti Tossavainen. 1966.
henkilöt
kirjailijat
sukulaiset
sedät
pankinjohtajat
Haanpää, Juho
Piippola
Pankinjohtaja Juho Haanpää, kirjailija Pentti Haanpään setä.
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään seuralta.
Haapavesi
J. V. Haanpää, pankinjohtaja, Mikko Haanpään veli ja Pentti Haanpään setä.
tehtaat
Nakkila
Tehdasaluetta n. vuonna 1920. Vasemmalla asuinrakennus (1913), myöhemmin konttori. Tehdas/nahkimo (1908-1926) ennen viimeisintä laajennusta sekä varasto (n. 1916). Kuvannut Kustaa Emil Klint. Nakkilan 150-vuotisnäyttelyn kuvia.
Klint, Kustaa Emil
Nakkilan kunnankirjasto
veljet
J. F. Jauhiaisen pojat Keiteleen Vuonamosta Kuokin talosta. Oikealta vasemmalle Teoffiin, Taavetti, Kalle, Ville, Nestori, Väinö ja Eino Jauhiainen. Kuvaaja ei tiedossa.
J.F. Canthin kirje Gustaf Canthille 20.3.1864
Gustaf Fredrik Canth
opintomatka Saksaan
Ferdinand Canth kirjoitti kirjeen veljelleen opintomatkaltaan Bremenistä.
murrekirjallisuus
Porin murre
murre
Satakunnan Kansa -lehdessä 21.10.1965 julkaistu murrepakina.
Manta
Porin kaupunginkirjasto - Satakunnan maakuntakirjasto
Satakunnan Kansa
Huittinen
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1989
Iso-Rautio, HIlkka
Kirjat
kirjallisuus
Henrik Pontoppidan (1857–1943) oli tanskalainen kirjailija. Hänelle myönnettiin Nobelin kirjallisuuspalkinto vuonna 1917. Alkuperäinen tanskankielinen teos Isbjørnen : et portræt ilmestyi vuonna 1887. Suomentajan nimeä ei harmi kyllä niteestä löydy, mutta suomennos on painettu Joensuun Kirjapainossa vuonna 1891. Niteen alkulehdiltä löytyy nimi Heikki Ryynänen..
Pontoppidan, Henrik
henkilökuvat
1890-luku
Jaakko (Jakob) Hokkanen 1898. 26.11.1876-19.11.1946. Kuvaaja ei tiedossa.
tutkimusmatkailijat
Tyynimeri
tutkimusmatkat
matkat
saaret
alkuperäiskansat
kulttuurienvälinen vuorovaikutus
kulttuuriristiriidat
merenkulku
Australia
Tahiti
Uusi-Kaledonia
Uusi-Seelanti
Havaiji
Pohjois-Amerikka
Luoteisväylä
elämäkerrat
kuvitus
Cook, James
Hassel, Antti Fredrik
Turun kaupunginkirjasto
Hattula
Juteini, Jaakko
runoilijat
Julius Krohn valottaa artikkelissaan Hattulassa syntyneen runoilijan Jaakko Juteinin (1781–1855) elämää sekä hänen rooliaan suomen kielen ja suomenkielisen kirjallisuuden aseman parantamisessa. Suomen kielen asemaa hankaloittivat 1800-luvun alkupuolella sen vähäinen käyttö virka- ja kirjakielenä sekä sivistyneistön käyttämä ruotsin kieli. Ajalle oli tyypillistä ajatus paluusta kansankieleen, josta ei kuitenkaan ollut yksimielisyyttä, ja murteiden paremmuudesta käytiin kamppailua. Juteinin mielestä murteista tuli ottaa eniten kielen perimmäistä luonnetta vastaava osuus ja muovata siitä kirjakieli. Juteinin korostaman yhteisen edun edistäminen kytkeytyi valistukseen ja tässä oma kieli auttaisi parhaiten. Juteinin runoissa korostuikin opettavainen ote, jota hän usein tehosti pilkallisuudella. Myöhemmin runoihin tuli myös vakavampi sävy. Juteinin suosikkiaiheet liittyivät eläinrääkkäyksen, taikauskon ja oman edun tavoittelun vastustamiseen.
Krohn, Julius
Julkaistu painettuna: Eripainos: Valvoja ; 11. vsk. (1891), 5.-6. vihko. Helsingissä, 1891.
isoisät
Keckman, Jaakko
Pentti Haanpään isoisä Jaakko Keckman ja hänen sisarensa.
Lagervall
Jacob Fredrik
Jaakko (Jacob) Fredrik Lagervall (ent. Oxeman, 1787—1865) syntyi Kontiolahdella. Hän oli majuri ja suomalainen näytelmäkirjailija. Lagervallin vanhemmat olivat Kontiolahden kappalainen Fredrik Johan Oxman ja Hedvig Katharina Brusin. Lagervall otti osaa Suomen sotaan kersanttina vuosina 1808—1809 ja julkaisi sodasta muistelmateoksen En Karelsk jägares sorgliga minnen. Hänen kirjoittamansa näytelmä Ruunulinna (1834), joka on mukaelma Shakespearen Macbethista, on ensimmäinen suomenkielinen murhenäytelmä. Lagervall on varhaisin pohjoiskarjalainen kirjailija. Lagerwall avioitui vuonna 1815 Sortavalan kollegioasessori Carl Tawastin tyttären Anna Catharina Tawastin (1778—1858) kanssa.
Lagervall, Jakob
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 84.2 LAG
J. C. Frenckellin ja Pojan Kirjapainosta; A. C. J. Wesander R:n kustannuksella
joet
vesistöt
jää
Jäälautalla Porvoonjoessa Naarkosken suvannossa Jalmari Vesa (vas.), Asko Perttilä, Kerttu Vesa (Ollila), Juha Perttilä ja Vilho Perttilä.
Pukkilan kunnankirjasto
Laatokan Karjala
Tolvajärvi
Joensuu
Pielisjoki
Koli
Ilomantsi
Koitajoki
luontokohteet
nähtävyydet
laivaliikenne
kulkuneuvot
aikataulut
matkaoppaat
Matkailuesite Punkaharjulta Tolvajärven ja Joensuun, Kolin ja Koitereen ja Koitajoen kautta Ouluun, Oulujokeen ja Petsamoon. Esitellään matkailureittejä ja kulkuneuvoja. Esitteen teksti on myös englanniksi ja saksaksi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 42.76
Joensuun kaupungin retkeilylautakunta
fi de en
Jään sahausta moottorisahalla. Vesijohdon upottaminen Koutajärveen. Vasemmalla Olavi Raatikainen ja Heino Paananen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 5.1.1968.
sahaus
miehet
talvi
lumi
Arvo Kovalainen (vas.) ja Toivo Sihlman sahaavat jäätä. Sahattu jää säilyi sahajauhokasassa syksyyn saakka. Jäätä käytettiin maidon jäähdyttämiseen. Kuva on otettu n. 1960-luvulla.
Jääradalla ajoa Porovedellä talvella 1959. 1
Iisalmi
Porovesi
1950-luku
autot
jäärata-ajot
(Aineiston luovuttaja: Jukka-Matti Rönkkö)
Iisalmen kaupunginkirjasto
Jääradalla ajoa Porovedellä talvella 1959. 2