joululehdet
kotiseutulehdet
Jalasjärvi
Jalasjärvi-seura ry.
Audejev-Ojanen, Pirkko
Keuruun kaupunginkirjasto
Keitele
valokuvat
jalkapallo
1970-luku
Paananen, Wellamo
Jalkapallonpelaajia kirkonkylällä. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 6.9.1973.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
murrekirjallisuus
Porin murre
murre
Satakunnan Kansa -lehdessä julkaistu murrepakina, päiväystä ei tunneta
Manta
Porin kaupunginkirjasto - Satakunnan maakuntakirjasto
Satakunnan Kansa
Jalmari Lainilan muistoja sotilasajoilta
sotapäiväkirjat
sotilaat
miehet
muistelu
päiväkirjat
piirustukset
Pukkilalaisen Jalmari Lainilan (s. 1914) kirjoituksia ja piirustuksia hänen sotilasajoiltaan. Tiedostot sisältävät otteita hänen vuoden 1936-1937 muistikirjastaan, jonka otsikko on "lauluja ja muistoja sotilasajoilta".
Pukkilan kunnankirjasto
hautajaiset
kaatuneet
sankarivainajat
omaiset
Kuvassa on Jalmari Rentolan (1905-1941) hautajaisiin osallistuneita omaisia. Oikealla edessä on Anna-Liisa Rentola (Laakso), jolla on kädessään pala desantin laskuvarjoa.
Jaloimman ja hyödyllisimmän luontokappalemme, hewoisen tautien tunteminen ja parantaminen
hevonen
eläintaudit
kotieläimet
rasitus
haavat
hampaat
loiset
silmätaudit
virtsaaminen
kaviot
syyhy
käyttäytymishäiriöt
sisätaudit
lääkkeet
lääkekasvit
suoneniskentä
puhtaanapito
ruokinta
Samuelsson, Sven
Turun kaupunginkirjasto
Jaloluontoinen waimo taikka kertomus yhden awioparin merkillisistä elämän waiheista
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
maaseuturomaanit
1880-luku
arkielämä
kansankuvaus
Limingassa syntynyt Johan Rännäri (1827-1884) oli itseoppinut toimittaja ja opettaja. Vuosina 1866-1867 hän työskenteli Oulun Wiikko-Sanomien kilpailijan Pohjan-Tähden päätoimittajana. Lehtikirjoitusten ohella Rännäri julkaisi arkkiveisuja ja kirjasia eri elämänaloilta. Pienoisromaani jaloluontoisesta vaimosta lienee löytänyt lukijansa: siitä otettiin ainakin 16 painosta vuosina 1883-1929.
Rännäri, Johan
Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto
Jamalin kansakoulun äitienpäiväohjelma 1954
Pohjois-Karjala
Lieksa
koulut
Jamalin koulu
äitienpäivä
Lieksan kirjasto – Kauko ja Helvi Tanskasen kokoelma
Jämijärvi
paikallishistoriat
Heikkilä, Olavi
Jämijärvi-seura
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Teos koostuu kahdesta vinyyliäänilevyä jäljittelevästä kuvitetusta pahvikiekosta käsin tehdyssä kansiossa, "kappaleiden" nimet takakannessa. Uniikkikappale (1/1).
Rinne, Raino
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Janakkalan kirkko ja hautausmaa : tietoja ja muistoja
kirkkorakennukset
hautausmaat
Janakkala
Janakkalan kivikirkko vihittiin käyttöön vuonna 1520. Kirkon rakennuttajana pidetään aatelismies Aake Tottia. Kirkon kunnostus- ja rakennustöissä hyödynnettiin paikallisten työpanosta ja materiaaleja. Toimenpiteet saattoivatkin lykkääntyä, mikäli kaikki eivät hoitaneet osaansa. Vaativammat työt jouduttiin teettämään ulkopuolisilla. Istumajärjestys kirkossa oli tarkkaan määrätty yksilöiden sosiaalisen aseman mukaisesti. Osallistumista kirkonmenoihin ja käytöstä vahdittiin; rikkeistä rangaistiin sakoilla sekä häpeä- ja ruumiillisilla rangaistuksilla. Meluaminen, ryntäily ja ennen aikoja poistuminen mainittiin yleisimpinä ongelmina, mutta myös kirkkolaulun taso herätti keskustelua. Myös varkaat iskivät kirkkoon useamman kerran. 1800-luvun lopulla kirkkoon tehtiin merkittäviä uudistuksia, sillä sinne saatiin urut ja lämmitys. Ennen urkuja säestykseen oli käytetty välillä paperitehtaan torvisoittokuntaa. Kirja sisältää Janakkalan kirkon omaisuusluettelot sekä luettelot kirkkoherroista ja muusta henkilöstöstä.
Kerkkonen, Kaarlo
Julkaistu kirjana: Janakkala : K. Kerkkonen (Helsinki : Raittiuskansan kirjapaino-osakeyhtiö), 1914.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Lenne
metsästys
ketut
jänikset
Kertoja on ampunut jäniksiä paljonkin. Hän kertoo kuinka hän toi kaksi ampumaansa jänistä kavereilleen asentopaikalle kehottaen valmistamaan vaihteeksi jänispaistia. Hän oli myös ampunut pari kettua. Toiseen kettuun hän ei heti kunnolla osunut. Ennen ratkaisevaa osumaa kettu katsoo häntä pahoilla silmillä ja noituu hänelle kolme päivää kestävän lonkkakivun.
Katajamaa, Aukusti
Mansikka-Aho, Vilho
Satakunnan Kansa -lehdessä 31.12.1959 julkaistu murrepakina.
henkilökuvat
1960-luku
Janne Kähkönen huhtikuussa 1966. Jannella nimikkotie Jannenpolku.
maanmuokkaus
Mäkinen, Janne
työhevoset
varsat
1920-luku
Orimattilan kaupunginkirjasto
Jännittäviä hetkiä : koruttomia urheilukuvauksia
kertomakirjallisuus
Lehtimäki, Konrad
Kansanvalta
henkilövalokuvaus
vaatteet
olut
juomalasit
hiukset
1950
pullot
Kuvassa vasemmalla Veikko Saarinen ja oikealla Torsti Saarinen oluella pöydän ääressä n. vuonna 1950. Miehillä on parempaa päällä ja hiukset laitettuina.
Järjestyssäännöt Jyväskylän kaupungin pika-ajureille
Jyväskylän kaupunki
kuljetusala
kuljetuspalvelut
ajoneuvot
hevosajoneuvot
järjestyssäännöt
1910-luku
69.62 (YKL)
Alkuperäinen: Jyväskylässä 1914, Jyväskylän kaupunginarkisto.
Jyväskylän kaupunginkirjasto
Järjestyssääntöjä wangeille Hämeenlinnan kuritushuoneessa
ohjeet
1870-luku
vankilat
Hämeenlinna
Vangeilta edellytettiin 1800-luvun loppupuolella mm. välttämätöntä kuuliaisuutta ja tottelevaisuutta esimiehiä kohtaan sekä uutteruutta ja tarkkaavaisuutta työssä ja opin kuulemisessa. Kiellettyä oli mm. tappeleminen muiden vankien kanssa, ääneen nauraminen, laulaminen, viheltely, huutelu, luikkaaminen ja kaikki muutkin sopimattomat kujeet. Vangeille esitellään ohjeissa myös vankilan päiväjärjestys herätyksineen sekä työ- ja ruokailuaikoineen. Ohjeet vangeille on kirjattu sekä suomen että ruotsin kielellä. Ohjeet on allekirjoittanut Hämeenlinnan vankilan johtaja P. A. Brofeldt.
Brofeldt, P. A.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinnassa : (A. W. Lindgrenin kirjapainossa), 1877.
asuinrakennukset
1800-luku
Järvelä. Keitele, Äyräpää. Päärakennuksen ja aittarivin ikä ajoittuu ilmeisesti 1800-luvun loppupuoliskolle.
Kosunen, Liisa
Peiponen, Sinikka
lehmät
Järventauksen istuva lehmä, Massi. Kuva Jauhiaiset, Järventaus. Vuosiluku ei tiedossa.
perheet
heinänkorjuu
Järventauksen perhe. Kuvaaja ja vuosiluku ei tiedossa.
Järventauksen vanha talo. Kuva Jauhiaiset, Järventaus. Vuosiluku ei tiedossa.
Järventaus. Keitele, Sulkavanjärvi. Tenhusten suvun hallussa 1880-luvulta. Päärakennuksen arvioidaan rakennetun 1800-1900 lukujen taitteessa. Rakennus on vuorattu ulkoa 1947.
aitat
Järventaus. Keitele, Sulkavanjärvi. Pihapiirin ulkopuolella sijaitsee kaksikerroksinen vilja-aitta. Siirretty nykyiselle paikalle 1946.
Iisalmi
ilmakuvat
1930-luku
Iisalmen kaupunginkirjasto
kotiseutukokoelmat
paikallishistoria
Etelä-Pohjanmaa
[Evijärvi] : Järviseutu-seura
Järviseudun pitäjäseurat ja Järviseudun museo