kotiseutukokoelmat
joululehdet
paikallishistoria
Etelä-Pohjanmaa
[Evijärvi] : Järviseutu-seura
Järviseudun pitäjäseurat ja Järviseudun museo
Joensuu
raittius
raittiusliikkeet
järjestöt
raittiusseurat
Raittiusyhdistys Vesa
Joensuun Raittiusyhdistys perustettiin 22.1.1884. Aluksi se toimi nimellä Raittiusyhdistys Wesa. Yhdistyksen toiminnan tarkoituksena oli ehdottoman raittiuden, terveyden ja raittiiden elämäntapojen edistäminen. Samalla se kasvatti jäseniään vastuuntuntoisiksi kansalaisiksi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 37.6: PÄIHDEPOLITIIKKA – Satulaseppä Granskogin papereita
Keitele
valokuvat
vesihuolto
rakentaminen
1970-luku
Paananen, Wellamo
Jätevesipumppaamon ensimmäinen laajennusvaihe on käynnistynyt. Vasemmalta Vesiura Oy:n rakennusmestari Markku Intke, Kauko Ollikainen ja Niilo Saastamoinen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 3.11.1977.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
Varsinais-Suomi
Laitila
talvitiet
Pavela, Artturi
Jatkokertomus Pyhäjoen kirkosta saa onnellisen lopun
Pyhäjoki
kirkot
uudisrakentaminen
Raahelainen
Jatkosodan käynnistyminen Ivalossa ja lähtö rintamalle
Kantojärvi
Kuusamo
Auttijärvi
Käylä
Lehtiö
Arrela, Ilmari
Kukkola, Antti
Perunka, Matti
Korhonen, Gunnar
Kariniemi, Veikko
Heikinheimo, Veikko
Kiiveri, Veikko
Aine, Veli (Valo)
jatkosota
vuosi 1941
Lauri Arrella muutti perheineen Rovaniemeltä Inariin 1.5.1941. Lähtö Inarista sotatoimiin tuli melko nopeasti muuton jälkeen kesällä 1941, jolloin jatkosota käynnistyi. Ilmari veli soitti Ivalosta ja pyysi ottamaan mukaan suojeluskuntakamppeet, sillä rähinä oli alkanut. Ensimmäisenä tehtävänä oli kaluston ja kuljetusten järjestäminen Ivalossa. Kun tämä tehtävä oli hoidettu, tuli kutsu Rovaniemelle ja sieltä edelleen Kuusamoon polttoaineen täydennyspisteen hoitajaksi. Suorapuheisuus koitui Laurille kohtalokkaaksi, sillä esimies Lehtiö ei oikein tykännyt mielipiteiden ilmaisusta ja niin koitti lähtö upseerihommiin Kuusamon korpeen rintamalinjoihin. Matkalla vastaan tuli haavoittuneita ja kaatuneita, joiden näkemin ei kohentanut mielialaa. Rintamalinjoilta löytyi velipoika ja vanhoja tuttuja ja tehtävät taistelupartion johtajana käynnistyivät.
Arrela, Lauri
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
romaanit
nälänhätä
katovuodet
keinottelu
viinanpoltto
Digitoitu dokumentti sisältää koneella kirjoitetun käsikirjoitusversion romaanista Jauhot, jossa on hyvin vähän korjauksia. Ilmeisesti kyseessä on toinen käsikirjoitusversio. Otsikkosivulla on Otavan leima, päivämäärä 26.8.49 ja merkinnät ladonnasta ja painosmäärästä (3000). Teksti katkeaa kesken lauseen. Teksti jatkuu koneella kirjoitetusta vuoropuhelumonisteesta tehdyn muistivihkon kääntöpuolella. Romaani kuvaa katovuoden seurauksia Kairan pitäjässä. Oulun läänin kuvernööri saa idean antaa katovuoden korvaukset jauhoina. Seurauksena on jauhojen varastamista, viinanpolttoa, papille maksettavien korvausten ulosmittausta jauhoina, viranomaisten herjaamista, oikeudenkäynti ja kahden naisen vankeustuomio. Romaanin lopussa on näkymä tulevaisuuteen: äitinsä kohdussa vankilaan joutuvasta pojasta tulee taisteleva kommunisti. Haanpää on saanut idean teokseensa Rurik Calamniuksen Suomussalmen seurakunnan historiasta (1912). Laajuus 98 liuskaa Romaani Jauhot on ilmestynyt ensimmäisen kerran 1949 (Otava). Sisältyy teokseen Kootut teokset 7 (Otava 1989). Haanpään itse jostakin vuoropuhelumonisteesta tekemän vihkon ensimmäisellä lehdellä on ylhäällä merkitty "Herra Erik Blomberg Helsinki Kalevankatu 9 A 4". Sen jälkeen teksti "Jauhot (juttu jatkuu)". Ilmeisesti on ollut aikeita filmata jotain Haanpään Lapin aiheista juttua, johon Haanpää on kehitellyt Erik Blombergille luonnosta. Kyseessä oli Valkoisen peuran filmauksen aikaa. Laajuus 54 sivua
Haanpää, Pentti
Siikalatvan kirjasto
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
Jauhot. Osa käsikirjoituksesta heinä-elokuu 1948 Novelleja. Käsikirjoituksia syys-lokakuu 1948 Apuraha-anomus syyskuu 1948
huutolaisuus
kullankaivuu
armeija
Digitoitu dokumentti on ruskeakantinen pieni ruutulehtiö, joka on kirjoitettu lyijykynällä. Dokumentti sisältää kolme katkelmaa romaanin Jauhot käsikirjoituksesta ja neljän novellin käsikirjoitukset. Tekstissä on paljon sanankorjauksia ja muutaman rivin ylipyyhkimisiä. Kaunokirjallisten tekstien välissä on apuraha-anomus Alfred Kordelinin säätiölle 3.9.1948. Tekijä ei ilmaise summaa, vaan pyytää sitä, mitä tuolloin jaetaan. Apurahalla on tarkoitus tehdä isompaa kaunokirjallista työtä varten kotimainen matka (todennäköisesti Kainuuseen Jauhojen takia). Aikaisemmin saamansa 15 000 markan apurahan pontimeksi Haanpää ylpeänä viittaa julkaisseensa kolme teosta: Yhdeksän miehen saappaat (1945), Jutut (1946) ja Heta Rahko korkeassa iässä (1947). Otsikolla Jauhot nimetyssä katkelmassa Juhani Lunki palaa tyhjin toimin kirkolta, jossa hän on yrittänyt ostaa kauppias Polsolta jauhoja. Hinta on ollut liian kova. Suolakalansa hän on vaihtanut tupakkaan. Teksti alkaa kesken sanan "Täten Juhani Lunki tyytyi tekemään loppu/puolen jauhonetsintämatkaansa vain ajatuksissaan". Juhani on nähnyt Kurtin kuivattamia pettulevyjä, mutta kertoja vakuuttaa ironisesti sen ajan olevan ohi, jolloin nälkämaan kansa on vain petun, oljen ja jäkälän varassa. Kunnanesimies Veija Kataja kirjoittaa anomuksen kuvernöörille hätäavun saamiseksi. Kuvernööri saa kyllä kirjeen, mutta päättääkin antaa avun jauhoina. Niistä lähtee nälkä ilman välikäsiä ja ne uusintavat työvoiman. Jauhoista löytyvä navanalushuumori on osa Haanpään ehdottoman materialistista maailmankatsomusta: elämä on vain aineen muodonmuutoksia. Kolmenkymmenen reen jono Kairan rahdinajajia lähtee nousemaan meren rannalta kuvernöörikaupungista kohti nälkämaita lastinaan nuo maagiset jauhosäkit. Teksti päättyy lauseeseen "missä asiat järjestettiin näköjään niin hulttiomaisesti.." Laajuus 8 + 14 + 11 sivua Kirjoitusaika 23.7. ja 6.8.1948, kolmannen katkelman päiväyksestä ei ole tietoa, koska teksti katkeaa kesken Jauhot ilmestyi vuonna 1949 (Otava), sisältyy kokoelmaan Kootut teokset 7 (Otava 1989). Novellissa Kulta-Hermanni kevään tullessa nimipäähenkilö lähtee Lapin yliperille huuhtomaan kultaa, kuten hän on tehnyt joka kevät kolmenkymmenen vuoden aikana. 31. kerralla Hermanni ei palaa, eikä hänestä saada koskaan mitään tietoja. Hän on kadonnut tunturiin vanhojen saamelaisten ja mahtihirvaiden tapaan. Eukko avaa Hermannin arkun ja upottaa järveen siellä säilytetyt malmikivet. Laajuus 16 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 21.9.1948 Ilmestynyt kokoelmassa Atomintutkija ja muita juttuja (Otava 1950) ja sisältyy teokseen Kootut teokset 7 (Otava 1989). Novellissa Kadonneet penningit paksu rovasti pudottaa vahingossa kinkerien päättyessä rahapennosia lattialle. Lihavana ja arvovaltansa takia hän ei halua kontata niiden perään, joten hän käskee lukkarin, suntion ja kinkeritalon isännän ryömiä rahasia etsimään. Kyseessä on haanpääläinen anekdootin muotoon verhottu isku papiston ahneutta vastaan. Laajuus 11 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 22.9.1948 Ilmestynyt kokoelmassa Atomintutkija ja muita juttuja (Otava 1950) ja sisältyy teokseen Kootut teokset 7 (Otava 1989). Hevoskauppoja on tarina Aatusta, entisestä orvosta, joka ostaa hevosen, jolla voisi ratsastaa kotikyläänsä. Aatu tekee huonot kaupat ja joutuu vaihtamaan hevosen lehmään, mutta joutuu myymään tämänkin. Lopulta Aatu on entistäkin köyhempi. Laajuus 23 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 24.9.1948 Ilmestynyt kokoelmassa Atomintutkija ja muita juttuja (Otava 1950) ja sisältyy teokseen Kootut teokset 7 (Otava 1989). Novellissa Aatun muistiin jäänyt mummo arka ja puhdasmielinen sotamies Aatu (ehkä sama kuin edellisessä tarinassa) tutustuu Sauna-Kaijaan, joka pyytää Aatun luokseen ja alkaa lähennellä tätä. Aatu kauhistuu Kaijan vanhuutta ja torjuu lähentelyt. Hän vihjaa kaverilleen Ristiharjulle mahdollisuudesta ja Ristiharju tarttuu tilaisuuteen. Kaija on muunnelma Yhdeksän miehen saappaiden Kirje-Katariinasta. Lopulta Aatu ja Ristiharju pääsevät siviiliin ja Kaija jää katselemaan heitä saunansa pikku ikkunasta (joka vertautuu hänen vulvaansa). Kaija vertautuu Aatun mielessä lihavaperäiseen hämähäkkiin eli miestensaalistajaan. Laajuus 19 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 7.10.1948 Ilmestynyt kokoelmassa Atomintutkija ja muita juttuja (Otava 1950) ja sisältyy teokseen Kootut teokset 7 (Otava 1989).
Jauhot. Osa käsikirjoituksesta heinä-elokuu 1949 Kultakesä. Käsikirjoitus vuodelta 1949
kultakuume
hätäapu
lappi
Digitoitu dokumentti on kirjoitettu tekijän itse leikkaamille valkoisille huokoisille pienehköille paperiliuskoille, alussa teksti on kirjoitettu kosmoskynällä, lopussa lyijykynällä. Tekstissä on pyyhitty yli muutamia sanoja ja virkkeitä. Dokumentti sisältää seitsemän katkelmaa romaanin Jauhot käsikirjoituksesta sekä novellin Kultakesä käsikirjoituksen. Romaanissa Jauhot Jaako Kortteinen ja Juhani Lunki keittävät pontikkaa hätäapujauhoista ja juopottelevat. Kun Rämeen Mari joutuu lähtemään kasterahan puutteessa tyhjin toimin pappilasta, kirkkoherra Borgh saa idean ottaa korvauksen toimituksistaan hätäapujauhoina. Veija Kataja kunnanmiehenä pidättää kirkon korvaukset palkkajauhoista. Kun hän tuo yhtä pussukoista pappilaan, siellä kerjäämässä ollut Pöllön Riita kuulee papin käskevän renkiään viemään jauhot hevosensa appeeksi. Riita menee Polson kauppaan ja levittelee siellä uutista, kuinka pappilan Mustan kyljet kiiltävät sen saadessa köyhille tarkoitettuja jauhoja. Kirkkoherra haastaa juorun alullepanijat Riitan ja Rämeen Marin syyskäräjille herjauksesta ja kunnianloukkauksesta. Mari kulkee kirkolle Golgatan tietään kauniina syyspäivänä lautamiehen tuotua kanteen mökkiin. Arkana korven asukkina Mari on ensin aikonut olla menemättä, mutta lautamies on sanonut lain kouran noutavan omansa pois. Käräjäpaikkana toimii Polson kauppakartano. Oikeudenkäynnissä Mari ja Riita ovat avuttomina vastaamassa ilman asianajajaa. Riita saa yllyttäjänä yhdeksän kuukautta, säestäjä Mari puoli vuotta. Kertoja siirtää lopuksi näkökulman yleistävälle tasolle. Kuvernöörin suuri ajatus, hätäapujauhot, jatkavat vaikutustaan vuosikymmenten päähän. Marin kokemusten takia hänen pojastaan tulee Kairanmaan ensimmäisiä sosialisteja, ja hän kaatuu sisällissodassa 1918. Myös Marin vankilassa syntyneestä pojasta tulee työväenliikkeen mies, joka usein palaa vankilaan. Äitinsä ei voi ymmärtää sitä, kun poika ei ole murhannut tahi varastanut. Laajuus 18 + 12 + 13 + 14 + 29 + 10 + 21 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 12.7., 18.7., 19.7., 21.7., 2.8., 4.8., 6.8.1949 Romaani Jauhot on ilmestynyt vuonna 1949 (Otava), sisältyy teokseen Kootut teokset 7 (Otava 1989). Novellissa Kultakesä kaupunkilainen konttoristi Antti Ryky lukee lehdestä Lapin uusista kultalöydöistä. Ryky saa lopputilin ja lähtee Helmi-Päkilän kanssa ottamaan osansa rikkauksista. Teksti katkeaa kesken sanan "Ruumis tuntui ruhjoutu-/neelta", keskeytynyt lause ei sisälly lopulliseen tekstiin. Laajuus 14 sivua Kirjoituspaikka ja -aika ei tiedossa. Novelli Kultakesä on ilmestynyt ensimmäisen kerran julkaisun Urheilukuvasto joululiitteeessä (1949), julkaistu myös kokoelmissa Atomintutkija ja muita juttuja (Otava 1950) sekä Kootut teokset 7 (Otava 1989).
Jauhot. Osa käsikirjoituksesta vuodelta 1949 Atomintutkija Fulmarin tapaus. Käsikirjoitus helmikuu 1949 Vuoropuhelut Arctic Furyyn maaliskuu 1949
varkaus
ydinaseet
köyhyys
Digitoitu dokumentti on kirjoitettu kosmoskynällä vaaleanruskeakantiseen pieneen muistiinpanolehtiöön. Dokumentti sisältää kaksi jaksoa romaanista Jauhot sekä novellin Atomintutkija Fulmarin tapaus. Lehtiössä on myös repliikkejä vuoropuhelusta Arctic Furyyn. Vihkossa on kaksi jaksoa romaanista Jauhot, ensimmäinen alkaa kesken sanan: "-han kairoilta. Koko hänen elämänsä oli ollut yhtä lähtemistä, vaikka hän ei ollut tuosta taahan päässyt". Ensimmäisessä jaksossa Sakari-vaari kokee epäoikeudenmukaiseksi, ettei hätäaputyöhön kykenemättömille anneta kruununjauhoja. Hän päättää varastaa säkin, mutta vanhuuden heikkouttaan ei jaksa vetää sitä kotiin. Vaari suostuttelee mökinemännän, leski-Hultan kumppanikseen, mutta tämän etiikka ei sitä sallisi ja hän pelkää vankeutta. Toisessa jaksossa Kenttäläinen eli Juhani Lunki hiihtää kevään viimeisillä hankikeleillä kunnanesimies Veija Katajan taloon rojahtaen pirtin penkille. Kataja arvelee ensin Lunkin olevan humalassa, mutta sitten voihkintaa kuunneltuaan päättelee tämän olevan sairas. Lunki pyytää papin ja vallesmannin paikalle, mutta lopulta paljastuu, että Lunkin ainoa motiivi olikin vain nolata virkavallan edustajat. Laajuus 21 + 20 sivua Kirjoituspaikka ja -aika ensimmäisessä jaksossa ei ole päiväystä, toinen jakso Piippola 2.3.1949 Jauhot on ilmestynyt ensimmäisen kerran vuonna 1949 (Otava), sisältyy teokseen Kootut teokset 7 (Otava 1989). Ydinfyysikko Fulmari työskentelee salaisessa tutkimuskeskuksessa, "atomikaupungissa". Naimaton mies on vieraantunut muusta ympäristöstään. Kerran raskaan työpäivän jälkeen häntä tulee vastaan tuntematon mies puhutellen Fulmaria vuorenpeikoksi. Fulmari muistaa, että siinä on hänen nuoruudenystävänsä Edmund Haunt. Keskustelun seurauksena Fulmari tulee vainoharhaiseksi ja alkaa kuvitella häntä seurattavan ja vahdittavan. Vaikka hän pääseekin kylpylälomalle lepuuttamaan hermojaan, hän yhä jatkaa harhaista eloansa ja joutuu lopulta hullujenhuoneelle. Novellin otsikko on kirjoitettu punakynällä ja teksti kosmoskynällä, korjauksia punakynällä. Repliikit on erotettu uudelleen alkuviivan sijasta lainausmerkein. Novellin läpikulkevana johtomotiivina on pallo: Hauntin jalkapallo, tyhmien futisfanien pallon kaltainen pullistelu, ydinpommimiesten tahto räjäyttää koko maapallo, Hauntin halu puristaa totuus Fulmarista kuin mädästä sitruunasta, Fulmarin pyrkimys tunkeutua atomien aurinkokuntiin. Nimi Fulmari on symbolinen ja se merkitsee eräänlaista mustekalaa. Myös nimi Haunt on symbolinen ja viittaa takaa-ajoon, seuraamiseen. Motiivi atomimiehen isännän vaihdosta oli enteellinen, sillä kokoelman ilmestymisvuonna brittiläinen ydinfyysikko Bruno Pontecorvo loikkasi Helsingin kautta Neuvostoliittoon hallussaan länsivaltojen vetypommisalaisuuksia. Niiden avulla Neuvostoliitto räjäytti vuonna 1952 ensimäiset vetypomminsa. Laajuus 44 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 24.2.1949 Atomintutkija ja muita juttuja ilmestynyt vuonna 1950 (Otava), sisältyy teokseen Kootut teokset 7 (Otava 1989). Tekstin otsikkona on Vuoropuhelut "Arctic Furyyn". Se sisältää repliikkejä muualla olevaan tekstiin, jotka ovat katkelmallisia lisäyksiä sivuille. Mistään ei käy ilmi, liittyvätkö nämä elokuvakäsikirjoitukseksi aiottuun tekstiin. Näin voisi päätellä suluissa olevasta alaotsikosta "(ulkokuvat)". Mahdollisesti on kyseessä hanke, jota oli tarkoitus tarjota Erik Blombergille ja Eino Mäkiselle, jotka olivat tehneet Lappi-aiheisia elokuvia. Blombergin Valkoinen peura valmistui vuonna 1952, ehkä Haanpää oli tietoinen elokuvan suunnitelmasta. Arctic Fury (Jääkenttien raivo) on Norman Dawnin ja Fred R. Feitshans Jr:n ohjaama amerikkalainen elokuva, joka valmistui vuonna 1949. Olisiko Haanpäällä ollut tarkoitus kirjoittaa tämän elokuvan Lappiin sijoittuva versio? Laajuus 15 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 14.3.1949 Lehtiön takakannen kääntösivu sisältää katkelman kesken lauseen ja sanan novellista Kultakesä (Atomintutkija ja muita juttuja, Otava 1950).
Jauhot. Satujen peikot. Unet. Käsikirjoitukset loka-joulukuu 1948
unien tulkinta
Digitoitu dokumentti on keltakantinen kapea ruutuvihko, joka on kirjoitettu lyijy- ja kosmoskynällä. Otsikko on "Jauhot (jatkuu)" ja se on kirjoitettu viitenä jaksona. Novellit Satujen peikot ja Unet ovat vihkossa romaanin ensimmäisen jakson jälkeen. Jauhot on romaani katovuoden seurauksista, siitä mitä tapahtuu, kun katokorvaukset maksetaan jauhoina rahan sijaan. Vihkossa on kohtauksia teoksesta: Kuormajuhtajono vie lääninjauhoja erämaapitäjään, joita kunnan esimiehen, Veija Katajan, valvonnassa jaetaan hätäaputietyömaan miehille palkaksi. Valvontatyössään Kataja yöpyy salomökissä, jonka isäntä on ollut Amerikassa. Tämä ja hänen eukkonsa kertovat herätessään toisilleen näkemänsä unet. Toinen ukko, Sakari, pääsee kyytiin Katajan rekeen ja valittaa, ettei vanhoille ja vaivaisille riitä kuvernöörin jauhoja. Romaani on yhtäläinen käsikirjoituksen kanssa muutamia lisäyksiä lukuun ottamatta. Teksti on romaanin ensipainoksen sivuilla 54-86 ja se katkeaa kesken virkkeen. Laajuus 11 + 20 digitoitua sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 19.10.-11.12.1948 Jauhot on ilmestynyt ensimmäisen kerran vuonna 1949 (Otava). Sisältyy teokseen Kootut teokset 7 (Otava 1989). Pasifistinen essee Satujen peikot käsittelee ydinaseisiin liittyvää vastuuta. Satujen peikkojen lailla tuhon tiedemiehet lymyävät luolissaan, mutta heille käy kuten esikuvilleenkin, he häviävät aikanaan. Laajuus 4,5 digitoitua sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 21.10.1948 Satujen peikot on ilmestynyt joululehdessä Kansan Tahdon Joulu 1948, se sisältyy teokseen Kootut teokset 8 (Otava 1989). Unet on Jauhoista irroitettu kertomus toisilleen uniaan kertovasta pariskunnasta. Laajuus 4,5 digitoitua sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 7.11.1948 Unet on ilmestynyt ensimmäisen kerran julkaisussa Suomen Kulttuurirahaston toimintakertomus 1949. Julkaistu myös Matti Salmisen toimittamassa kokoelmassa Eräs avioliitto ja muita kadonneita juttuja (Into 2014). Kertomus ei ole mukana Kootuissa teoksissa ilmeisesti siksi, että kyseessä on kohtaus Jauhoista.
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydetätävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
Jefreitteri Emil Kallenpoika Paavola asepalveluksessa 1.11.1888-31.10.1891 Hämeen pataljoonassa eli Suomen 7. Hämeenlinnan tarkk'ampujapataljoonassa
Paavola, Emil Kallenpoika
1800-luku
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2003
Marku, Irja-Liisa
sotakirjallisuus
Suomi
Kuronen, Ville
Kuronen, Timo
Nervander, Johan Jacob
Kirjastot.fi
Jeremias Pulkkinen ja Viljo Jauhiainen 1918
henkilökuvat
1910-luku
Vasemmalla Jeremias Pulkkinen ja oikealla Viljo Jauhiainen 1918. Kuvaaja tuntematon.
murrekirjallisuus
Porin murre
murre
Satakunnan Kansa -lehdessä 9.5.1959 julkaistu murrepakina.
Manta
Porin kaupunginkirjasto - Satakunnan maakuntakirjasto
Satakunnan Kansa
haudat
hautausmaat
Joakim Nousiaisen sukuhauta Keiteleen uudella hautausmaalla.
joenperkaus
Honkajoki
Karvianjoki
Joenperkausporukka Karvianjoella (2_12 Honkajoki). Henkilöt tuntemattomia.
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
Joensuu 100 vuotta : kaupungivaltuuston esityslista
juhlavuodet
kaupunginvaltuustot
kokoukset
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle Joensuun kaupungin vuonna 1848. Väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi tiheään tahtiin Gyldénin asemakaavaa noudattaen. Vuonna 1948 kaupunki vietti 100-vuotisjuhlaansa. Kaupunginhallitus päätti kuitenkin, että juhlaa vietetään vasta seuraavana vuonna 1949. Juhlapäivänä myös kaupunginvaltuusto piti tavallista juhlavamman kokouksen. Esityslistalla on seuraavat asiat: kaupungin viran- ja toimenhaltijoiden ja työntekijöiden leski- ja orpoeläkesääntö, kaatuneiden hautamuistomerkki sekä ansiomerkit.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 9: HISTORIA
Pohjois-Karjalan kirjapaino O.Y.
Joensuu 100 vuotta : juhlaillallisen istumajärjestys
juhlat
illalliset
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle Joensuun kaupungin vuonna 1848. Väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi tiheään tahtiin Gyldénin asemakaavaa noudattaen. Vuonna 1948 kaupunki vietti 100-vuotisjuhlaansa. Kaupunginhallitus päätti kuitenkin, että juhlaa vietetään vasta seuraavana vuonna 1949.
Joensuu 100 vuotta : juhlaillallisen kutsukortti
kutsukortit
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle kaupungin vuonna 1848. Väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi tiheään tahtiin Gyldénin asemakaavaa noudattaen. Vuonna 1948 kaupunki vietti 100-vuotisjuhlaansa. Kaupunginhallitus päätti kuitenkin, että juhlaa vietetään vasta seuraavana vuonna 1949.
Joensuu 100 vuotta : juhlajumalanpalvelus
jumalanpalvelus
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle Joensuun kaupungin vuonna 1848. Väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi tiheään tahtiin Gyldénin asemakaavaa noudattaen. Vuonna 1948 kaupunki vietti 100-vuotisjuhlaansa. Kaupunginhallitus päätti kuitenkin, että juhlaa vietetään vasta seuraavana vuonna 1949. Juhlajumalanpalveluksen ohjelmasta löytyy sellasia nimiä kuin lääninrovasti Anselmi Pärnänen, teol. lis. Aaro Siljamäki, urkuri J. S. Ristiharju ja Joensuun kirkkokuoro.
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle Joensuun kaupungin vuonna 1848. Väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi tiheään tahtiin Gyldénin asemakaavaa noudattaen. Vuonna 1948 kaupunki vietti 100-vuotisjuhlaansa. Tuona päivänä myös kaupunginvaltuusto piti tavallista juhlavamman kokouksen. Varsinaisen koko kaupungin juhlan pitäminen oli päätetty siirtää vuoteen 1949. Kokouksen aihelistalla olivat mm. seuraavat asiat: vanhainkodin perustaminen, Kosti Aaltosen lahjoitus urheilutaloa varten, voimistelu- ja voimailusalien rakentaminen uuteen kansakoulurakennukseen ja esitys väkijuomien tarjoilun lopettamisesta kaupungin järjestämissä tilaisuuksissa.
Joensuun Kirjapaino osakeyhtiö
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle kaupungin vuonna 1848. Väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi tiheään tahtiin Gyldénin asemakaavaa noudattaen. Vuonna 1948 kaupunki vietti 100-vuotisjuhlaansa. Kaupunginhallitus päätti kuitenkin, että juhlaa vietetään vasta seuraavana vuonna 1949. Juhlaohjelmasta löytyy mm. sellaisia esiintyjänimiä, kuten mus. luutnantti U. Kajova, kaupunginvaltuuston 2. varapuheenjohtaja Arvi Drockila, laulajatar Tii Niemelä, professori Oiva Soini, taiteilija Yrjö Jyrinkoski, pianotaiteilija Pentti Koskimies, teatterinjohtaja Lauri Leino, kaupunginjohtajan varamies Y. A. Kankaanrinta, Joensuun Naisvoimistelijat, Kataja, Yritys, Suomen Shakkiliitto, Taiteenystävät, Kalevaiset, Palloseura, Pallo-Toverit, Varuskunnan soittokunta, Joensuun Mieslaulajat, Pohjois-Karjalan Kotiteollisuusyhdistys, Joensuun Verkkopalloseura, Joensuun Uimaseura, Kaupunginteatteri sekä juhlien järjestelyvastaavana Ilkka Koivula.
ruokalistat
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet
Joensuu 100 vuotta : Taiteenystävien 5. vuosinäyttely
taide
kuvataiteilijat
Joensuun Taiteenystävät
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle Joensuun kaupungin vuonna 1848. Väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi tiheään tahtiin Gyldénin asemakaavaa noudattaen. Vuonna 1948 kaupunki vietti 100-vuotisjuhlaansa. Kaupunginhallitus päätti kuitenkin, että juhlaa vietetään vasta seuraavana vuonna 1949. Taiteenystävien näyttelyluettelosta löytyy seuraavia taiteilijanimiä: Albin Kaasinen, Eero Lehikoinen, Mikko Oinonen, Kaarina Hirvonen, V. Höytämö, V. Jalava, Alfred Ketola, Martti Könönen, V. O. Lappalainen, Eino Pakarinen, Veijo Penttinen, Yrjö Piipponen, Tapani Raittila, Reino Rissanen, Yrjö Rissanen ja V. A. Timonen.
Joensuun seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
urheilukilpailut
Joensuun Kataja
Joensuun Yritys
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle Joensuun kaupungin vuonna 1848. Väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi tiheään tahtiin Gyldénin asemakaavaa noudattaen. Vuonna 1948 kaupunki vietti 100-vuotisjuhlaansa. Kaupunginhallitus päätti kuitenkin, että juhlaa vietetään vasta seuraavana vuonna 1949. Juhlaohjelmasta löytyy sellaisia nimiä, kuten mus. luutnantti U. Kajova, kaupunginvaltuuston 2. varapuheenjohtaja Arvi Drockila, laulajatar Tii Niemelä, professori Oiva Soini, taiteilija Yrjö Jyrinkoski, Joensuun Naisvoimistelijat, pianotaiteilija Pentti Koskimies ja teatterinjohtaja Lauri Leino.
Ilosaari
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle kaupungin vuonna 1848. Väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi tiheään tahtiin Gyldénin asemakaavaa noudattaen. Vuonna 1898 kaupunki vietti 50-vuotisjuhlaansa.
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle Joensuun kaupungin vuonna 1848. Väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi tiheään tahtiin Gyldénin asemakaavaa noudattaen. Vuonna 1898 kaupunki vietti 50-vuotisjuhlaansa.
tapahtumat
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle kaupungin vuonna 1848. Joen suistossa oli jo tuolloin asutusta. Pääasiassa asutus oli keskittynyt Utraan. Utra oli 1800-luvulla suuri teollisuusyhdyskunta, jossa oli muun muassa lasitehdas (1874–1906) ja sahat. Kaupungin väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi tiheään tahtiin Gyldénin asemakaavaa noudattaen.
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle kaupungin vuonna 1848. Väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi ruutukaavalle Gyldénin asemakaavaa noudattaen. Vuonna 1898 kaupunki vietti 50-vuotisjuhlaansa. Juhlapuheen piti kirjailija ja suomentaja Walter J. Snellman. Hän toimi Joensuussa myös oppikoulun opettajana. Viimeksi Snellman oli Helsingin suomalaisen normaalilyseon klassisten kielten yliopettajana 1930–1934. Snellman sai professorin arvonimen 1947.
Joensuu 50 vuotta : pääsylippu tanssijaisiin
tanssiaiset
Pääsylippu Joensuun kaupungin 50-vuotisessa juhlassa 30.11.1898
Joensuu 50 vuotta : pääsylippu tanssijaisiin (2)
Tanssiaiskutsu / pääsylippu Joensuun kaupungin 50-vuotisessa juhlassa 30.11.1898
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle kaupungin vuonna 1848. Väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi ruutukaavalle Gyldénin asemakaavaa noudattaen. Vuonna 1923 kaupunki vietti 75-vuotisjuhlaansa.
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle kaupungin vuonna 1848. Väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi tiheään tahtiin Gyldénin asemakaavaa noudattaen. Vuonna 1923 kaupunki vietti 75-vuotisjuhlaansa.
Joensuu 75 vuotta : kutsu juhlatoimikunnan jäseneksi
toimikunnat
Joensuu 90 vuotta : juhlaillallisen menu
rakennukset
kadut
Pielisjoki
Joensuu Suomi Finland Sarja 1 Vuosisadan alun valokuvasarjassa on kuvattuna rautatieasema, Pielisjoki, kanava, kaupungintalo, Pielisjoen linna, Hotelli Pielishovi, tori, kirkko ja Länsisatama.
Reinikainen, E.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – Valokuvat - Joensuu
säännöt
urheiluseurat
liikunta
terveys
Kalevaiset
Joensuun Kalevaiset oli urheilun yleisseura. Se perustettiin vuonna 1913. Seura rekisteröitiin vuonna 1923 nimellä Voimistelu- ja Urheiluyhdistys Joensuun Kalevaiset. Seuran tarkoituksena oli mm. --- kohottaa jäsentensä ruumillista terveyttä ja herättää ympäristössään harrastusta järkiperäiseen terveydenhoitoon sekä hankkia jäsenilleen tilaisuutta käytännölliseen voimistelun harjoittamiseen.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Kokoelma sääntöjä ja asetuksia – PKKO 33.04 KOK
sillat
Itäsilta
Joensuun kaupungin valtioneuvostolle jättämä uudistettu anomus valtionavustuksen myöntämisestä vuoden 1931 meno- ja tuloarviossa tielain 91 §:n nojalla neljältä eri suunnalta maanteitse kulkevaa läpikulkuliikennettä Pielisjoen yli Pohjois-Karjalassa välittävän rappeutuneen Itäsillan uudestaan rakentamiseen.
Jns:n kaupunginhallitus
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 66.6 JOE
Pyhälä, Armo
Joensuun kauppakoulu : kertomus neljännestä toimintavuodesta 1912-1913. Kauppa-apulaiskoulu : kertomus ensimäisestä toimintavuodesta 1912-1913
kauppakoulut
toimintakertomukset
Joensuun kauppakoulu
Joensuun kauppa-apulaiskoulu
historia
Joensuun kauppakoulun vuosikertomus koulun neljänneltä toimikaudelta 1912-1913. Se sisältää myös Kauppa-apulaiskoulun ensimmäisen toimikauden vuosikertomuksen samoilta vuosilta sekä koulun historiaa.
Honkavaara, O.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.54205 JOE
Joensuun Kauppakoulu ja Kauppa-apulaiskoulu 1913-1914
Joensuun kauppakoulun vuosikertomus koulun viidenneltä toimikaudelta 1913-1914. Se sisältää myös Kauppa-apulaiskoulun vuosikertomuksen samoilta vuosilta.
Ikola, Niilo
Joensuun Kauppakoulu ja Kauppa-apulaiskoulu 1914-1915
Joensuun kauppakoulun vuosikertomus koulun kuudenneltä toimikaudelta 1914-1915. Se sisältää myös Kauppa-apulaiskoulun vuosikertomuksen samoilta vuosilta.
Joensuun kauppakoulu ja kauppa-apulaiskoulu 1915-1916
Joensuun kauppakoulun vuosikertomus koulun seitsemänneltä toimikaudelta 1915-1916. Se sisältää myös Kauppa-apulaiskoulun vuosikertomuksen samoilta vuosilta.
Joensuun kauppakoulu ja kauppa-apulaiskoulu 1916-1917
Joensuun kauppakoulun vuosikertomus koulun kahdeksannelta toimikaudelta 1916-1917. Se sisältää myös Kauppa-apulaiskoulun vuosikertomuksen samoilta vuosilta.
Joensuun kauppakoulu ja kauppa-apulaiskoulu 1917-1918
Joensuun kauppakoulun vuosikertomus koulun yhdeksänneltä toimikaudelta 1917-1918. Se sisältää myös Kauppa-apulaiskoulun vuosikertomuksen samoilta vuosilta.