pääkirjoitukset
aikauslehdet
Nykyaika
Lukijalle-kirjoitus Kasimir ja Eino Leinon julkaiseman Nykyaika-lehden näytenumerosta. Kirjoituksessa kuvaillaan veljesten hyvin laajaa ja kunnianhimoista tavoitetta tuoda esille kotimaan keskeisimmät ilmiöt kaikilta aloilta ja johdattaa lukija myös eurooppalaisten näkökulmien ääreen. Nykyaika ilmestyi vuosina 1898-1899.
Leino, Kasimir
Leino, Eino
Kajaanin kaupunginkirjasto - Kainuun maakuntakirjasto
novellit
koululaiset
pojat
opettajat
laskiainen
Novelli kertoo maisteri Alasesta ja hänen opettamastaan koululuokasta, jonka oppilaat heittäytyvät kurittomiksi juuri ennen laskiaista ja joutuvat arestiin.
Kansanvalistuseuran lehtisiä nro 20 (1898)
runot
Kasimir Leinon runoja julkaisusta Kansanvalistuseuran lehtisiä nro 20 (1898): Huutolaistyttö kehdon ääressä, Kansan lapsi, Luonnon ihailua, Mä tahdon toivoa, Myrskylintu.
Kantaatti tohtorin- ja maisterinvihkijäisissä 31. päivänä toukokuuta 1894.
kantaatit
maisterit
tohtorit
valmistujaisjuhlat
Kasimir Leinon sanoittama kantaatti tohtorin- ja maisterinvihkijäisiin vuonna 1894. Kantaatin sävelsi Jean Sibelius.
Kasimir Leinon runoja kokoelmasta Ristiaallokossa: Elämän kokemusta, En rakasta tyyntä, Ensi vuokko, Gladstonelle, Hengen tasavalta, Hääilta, Jos tohdit ja tahdot, Koittaa järki jäykkä olla, Mik' onpi syynä, Mustat silmät, Niin varmasti, Sunnuntaina, Suonion muistoksi, Valtion syöttiläälle.
Kasimir Leinon runoja kokoelmasta Runoja: Etsijän palautus, Muistanpa ai'an, jolloin lasna muinoin, Salamain keskellä, Sieluni sunnuntai, Äidin sydän, Äidin valitus.
Kasimir Leinon runoja kokoelmasta Runokokeita: Alppilassa, Jumalan kestit, Kevään orvokille, Kohtalon paino, Kuutamalla, Laulajan haudalla, Lukijalle, Ne kätken mä rinnassain, Neidon silmä, Sääliä sekin, Totuutta huudat, Ämmä-koskella.
Juhlaruno Vaasan laulu- ja soittojuhlassa 1894
laulujuhlat
Kasimir Leinon juhlaruno Vaasan laulu- ja soittojuhlille 18-21.6.1894.
Kasimir Leinon runoja kokoelmasta Väljemmillä vesillä: Elämän laulu, Kuin leikkii lämmin säde suvipäivän, Väsyksissä.
Juhlaruno Kuopion laulu- ja soittojuhlassa 1891
juhlarunot
Kasimir Leinon juhlaruno Kuopion laulu- ja soittojuhlaan 1891.
Tulevaisuus rakentuu menneisyyden pohjalle : kuusi vuosikymmentä laukaalaista kotiseututyötä
Leinonen, Anne
Keuruun kaupunginkirjasto
Varsinais-Suomi
Paimio
paikallishistoria
käsikirjoitukset
kotiseutukuvaukset
Leiwo, Eero
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä perikunnalta
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. The quest is to document in an artist-book a work-in-project that combines image and text. This book describes how a visual artist and composer who spends her free time in dance schools and keeps record of the dancers’ movements keeps reprocessing the same material again and again as technology advances. She learns how to write as she collects and combines ‘writing exercises’ (ètudes), switching between arts, in the same way as one who is led to explain something while ‘lost in translation’ among every possible expression or memory, and ultimately succeeds in developing definitions.
Lemi, Esthir
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Palojoen ylittävä silta Orimattilan kirkonkylällä 1920-luvulla
Orimattila
Palojoki
sillat
1920-luku
Leo Spolander
Orimattilan kaupunginkirjasto
Leo Mechelinin kirje Minna Canthille 23.1.1893.
Sylvi
kirjallisuus
kirjeet
Minna Canth
Leo Mechelin
Leopold Mechelin
Laitila
kansalaissota
Leppä, Viku
laulut
Leppäaho, Kirsti
Elsan ja Williamin rakkaustarina - isoisäni kirjeitä isoäidilleni
arkkiveisut
Turkin sota
1800-luku
Arkkiveisujen yhtenä tehtävänä oli tiedonvälitys lukutaidottomalle kansalle. Vuosina 1877-1878 käydystä Turkin sodasta sepitettiin yli sata veisua. Myös suomalainen joukko-osasto osallistui sotaan 900-miehisen Kaartin Pataljoonan voimin. Aleksander Leppäsen Kaunis laulu Turkin ja Wenäjän sodasta on kirjoitettu panslavistisessa hengessä: Venäjällä oli oikeus ja velvollisuus suojella kaikkia slaaveja ja kristittyjä. Sota esitettiin uskonsotana, vaikka Venäjän motiivit olivat tosiasiassa perin maalliset, sillä se pyrki varjelemaan etujaan Mustallamerellä.
Leppänen, Aleksander
Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto
humanismi
suvaitsevaisuus
Lessing, Gotthold Ephraim
Kirjastot.fi
Siljo, Juhani
Teos on taiteilijakirja. Tekstitön kuvateos. Originally published in 1977 by Lisson Gallery, London, Studio International, London, and Paul David Press, New York.
Lewitt, Sol
Lieto, Seija
Kolttaköngäs
Nikkeli
Kuivalahti
turistit
kalastus
hotellit
Kolttaköngäs oli vilkas turistipaikka. Siellä oli monikerroksinen hotelli, joka paloi ja jonka tilalle rakennettiin heti uusi. Lampaita oli joka talossa, samoin poroja. Lehmiä ei ollut joka talossa; hotellilla oli omat lehmät. Kalastusta harjoitettiin uistelemalla ja verkoilla. Verkkoja sai olla kolme taloutta kohti, uisteluveneessä ei saanut olla kahta henkilöä samasta perheestä. Turisteista englantilaiset kalastivat koko kesän. Turisteilla piti olla paikkakuntalainen soutaja.
Lietoff, Yrjö
Mansikka-Aho, Vilho
Teos on taiteilijakirja. Kollaasitekniikalla toteutettu, taiteilijan itsensä sitoma teos. Kirjan sivuille liimattu välähdyksiä nuoren naisen elämästä 50-luvun naistenlehtikuvien kautta. Kirjan selässä renkaassa avaimenperä, jossa teoksen nimi. Uniikkikappale. Alunperin osa laajemmasta teossarjasta. Yksittäiset teokset on voitu ripustaa avaimenperistä "pyykkinarun" tapaan.
Liikanen, Elina
Liimatainen, Päivi
Knut Kalmer ja vanha kirkko : Keuruun kulttuurikäsitteet
Olavi Airaksinen on osa Keuruun historiaa
Jussi Rainio tutkii uupumatta kieltä, kulttuuria ja historiaa
Kiitu- mestaripuuseppä kolmannessa polvessa
Hannele Huovi kirjoittaa monenlaista ja kaikenikäisille
Töysän Linja Oy on pian 60- vuotias : sopu on perheyrityksen menestymisen edellytys
Liimatainen, Tuulikki
Kanadansuomalaiset yllättivät kotiväkensä Karstulassa
Lapsuuden mailla : muistoja ja tietoja Hällströmin ja Lahnaojan sukujen vaiheilta
sukututkimus
suvut
Pyhäjoki (kunta)
Pyhäjoen kirjasto
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
Oulu
Merikoski
Hilja Liinamaa (1876-1935, v:sta 1899 Pärssinen) oli keskeinen vaikuttaja sosiaalidemokraattisessa työväenliikkeessä 1900-luvun alkupuolella. SDP:n kansanedustajana hän keskittyi naisten ja lasten yhteiskunnallisen aseman kohentamiseen. Taistelon tuoksinasta on Hilja Liinamaan ensimmäinen poliittisesti kantaaottava runokokoelma. Runossa ”Tervehdys Merikoskelle” muistellaan kouluaikojen kotikaupunkia Oulua ja sen kuohuvaa koskea.
Liinamaa, Hilja
Helsinki : Työväen sanomalehti : Taistelon tuoksinasta (s.83-85)
Primuloita : poimittu kylän pojille ja tytöille
kotimainen kaunokirjallisuus
lyriikka
Hilja Liinamaan ensikokoelma Primuloita edustaa hempeää ja luonnonläheistä tunnelmarunoutta, joka tavoittaa parhaimmillaan kansanlaulun tapaisen välittömyyden. Joissakin runoissa häivähtää myös Liinamaalle henkilökohtaisesti tärkeä yhteiskunnallinen kantaaottavuus.
Ruskealan 100-vuotias kirkko vuonna 1934
Karjala
Ruskeala
seurakunnat
kirkkorakennukset
Ruskealan kirkko
Julkaisussa Ruskealan 100-vuotiaan kirkon historiaa: rakennustoimikunnan toiminta, kirkon suunnittelu ja rakentaminen, tarpeiston hankinta ja vakinaisten pappien luettelo. Lopussa myös 100-vuotisjuhlan ohjelma.
Liljeblad, Karl Emil
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 28.7109 LIL
työtodistukset
Lönnbohm, Viktor
arbetsbetyg
1800-talet
1892
Kopio Viktor Lönnbohmin työtodistuksesta. Afskrift. Että rakennusmestari Vihtori Lönnbohm kesällä 1891, Kesäkuun 20stä päivästä Heinäkuun loppuun, kunnolla ja taitavuudella johti erityisiä kaivos-, puhdistus- ja ojitustöitä Helsingin kaupungin Lutherilaisen seurakunnan uudella hautausmaalla, täten todistetaan. Helsingissä 19 p. Huhtikuuta 1892. W. O. Lille Työtö tarkastava insinööri. (Sigill). Afskriften i enlighet med originalet intyga
Lille, W. O.
Lillstrang, Riitta
Lina Arppen kirje Minna Canthille 9.4.1887.
Lina Arppe
kansallispuvut
Huittinen
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1981
Lind, Elina
varustamot
laivanvarustajat
skeppsrederier
skeppsredare
Vaasa
Vasa
Wolffs segelrederi På sin tid det största i Finland och hela Norden Av sekreteraren i Wasa handelsförening J. G. R. Lind Suomen merenkulku – Finlands sjöfart 1934
Lind, J. G. R.
Suomen merenkulku - Finlands sjöfart
swe
yritykset
företag
Wolffs segelrederi På sin tid det största i Finland och hela Norden Av sekreteraren i Wasa handelsförening J. G. R. Lind Suomen merenkulku – Finlands sjöfart 1934; 3, 7-8
rakennuspiirustus
rakennukset
pakkahuoneet
Hämeenlinna
Keinusaari
1880-luku
Pakkahuoneet olivat varastotiloja, joissa tullattavat tavarat odottivat tarkastamista ja tullimaksun määräämistä. Tullimaksun maksamisen jälkeen lasti purettiin ja siirrettiin pakkahuoneeseen jälkitarkastusta varten. Tämän pakkahuoneen rakentamisesta Hämeenlinnaan ei ole varmaa tietoa. Jos se on rakennettu, se on sijainnut mahdollisesti rautatieasemalla. Kuvassa on teksti: "Fasad mot station." Kuvassa on leima: Arkitektbyrå, Alexandersgatan 24, Helsingfors.
Lindberg, K. L.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Vägvisare i Finland : jemte nummer-karta, med stöd af officiella uppgifter enligt kejserliga senatens förordnande, år 1877
Suomi
Pohjois-Karjala
Joensuu
Sortavala
maaliikenne
vesiliikenne
rautatiet
kulkuneuvot
hevosajoneuvot
aikataulut
1870-luku
Tie- ja liikenneopas vuodelta 1878 sisältää Suomen maa- ja vesiliikenteen aikataulut, matkojen pituudet ja hinnat eri paikkakuntien välillä. Pohjois-Karjalan liikenne sisältyy julkaisuun.
Lindeman, Berndt
Kansalliskirjasto – – Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 69.62 LIN
Weilin & Göös
Sortavalan kaupungin lyseo : kertomus lukuvuodelta 1894-1895 : koulun toisen toimintavuoden päättäjäisiin 31 p:nä toukokuuta 1895
lyseot
koulut
toimintakertomukset
historia
Sortavalan kaupungin lyseo
Vuonna 1893 hyväksyttiin viisiluokkaisen realilyseon perustaminen Sortavalaan. Sortavalan kaupungin lyseo aloitti aluksi toimintansa kaksiluokkaisena syksyllä 1893. Ensimmäiset oppilaat saivat päästötodistuksensa viidenneltä luokalta toukokuussa 1897. Viisiluokkaisesta lyseosta haluttiin saada kuusiluokkainen valtion lyseo. Syyskuun alussa 1898 koulu aloittikin toimintansa kuusiluokkaisena Sortavalan realilyseona, ja keväällä 1901 ensimmäiset abiturientit saivat todistuksensa. Lukuvuoden 1914-1915 alussa nimi muutettiin Sortavalan lyseoksi. Lukukauden 1894-1895 vuosikertomus on koulun ensimmäinen kertomus. Sen on kirjoittanut v. t. rehtori John Lindén. Hän on kirjoittanut loppuun myös luvun kasvien prässäämisestä. Julkaisu sisältää myös K. Suomalaisen kirjoittamaa Sortavalan kouluolojen historiaa.
Lindén, John
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.505 SOR
Sortavalan kaupungin lyseo 1895-1896 : kertomus lukuvuodelta 1895-1896 koulun kolmannen toimintavuoden päättäjäisiin 23 p:nä toukokuuta 1896
Vuonna 1893 hyväksyttiin viisiluokkaisen realilyseon perustaminen Sortavalaan. Sortavalan kaupungin lyseo aloitti aluksi toimintansa kaksiluokkaisena syksyllä 1893. Ensimmäiset oppilaat saivat päästötodistuksensa viidenneltä luokalta toukokuussa 1897. Viisiluokkaisesta lyseosta haluttiin saada kuusiluokkainen valtion lyseo. Syyskuun alussa 1898 koulu aloittikin toimintansa kuusiluokkaisena Sortavalan realilyseona, ja keväällä 1901 ensimmäiset abiturientit saivat todistuksensa. Lukuvuoden 1914-1915 alussa nimi muutettiin Sortavalan lyseoksi. Lukuvuoden 1895-1896 vuosikertomus on lyseon toinen. Lukukausi päättyi viikkoa aiemmin kuin tavallisesti Venäjän keisarin Nikolai II:n kruunajaisten johdosta 26.5.1896.