Joensuun suomalainen lyseo : kertomus lukuvuodesta 1914-1915
Joensuu
koulut
Joensuun lyseo
toimintakertomukset
Suomen alkeisoppilaitosten uudistusten takia Joensuun klassillinen lyseo muuttui Joensuun suomalaiseksi lyseoksi. Keisari vahvisti tätä koskevan asetuksen 11.9.1914.
Wegelius, K. A.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.505 JOE
Joensuun suomalainen lyseo : kertomus lukuvuodesta 1915-1916
Joensuun suomalainen lyseo : kertomus lukuvuodesta 1916-1917
Suomen alkeisoppilaitosten uudistusten takia Joensuun klassillinen lyseo muuttui Joensuun suomalaiseksi lyseoksi. Keisari vahvisti tätä koskevan asetuksen 11.9.1914. Suomen saadessa itsenäisyyden vuonna 1917 Suomen Senaatti määräsi Koulutoimen Ylihallituksen laatimaan maan alkeisoppilaitoksille uuden väliaikaisen lukusuunnitelman.
Joensuun suomalainen lyseo : kertomus lukuvuodesta 1917-1918
kansalaissota
Suomen alkeisoppilaitosten uudistusten takia Joensuun klassillinen lyseo muuttui Joensuun suomalaiseksi lyseoksi. Keisari vahvisti tätä koskevan asetuksen 11.9.1914. Suomen saadessa itsenäisyyden vuonna 1917 Suomen Senaatti määräsi Koulutoimen Ylihallituksen laatimaan maan alkeisoppilaitoksille uuden väliaikaisen lukusuunnitelman. Suomen Senaatti hyväksyi sen 13.6.1917, ja sitä käytettiin lukuvuoden 1917-1918 opetussuunnitelmana. Kansalaissota vaikutti myös koulun toimintaan. Sodan vaikutuksista on kerrottu vuosikertomuksessa 1917-1918.
Joensuun suomalainen lyseo : kertomus lukuvuodesta 1918-1919
Kansalaissota vaikutti koulun toimintaan. Koulurakennuksessa toimi sotilasmajoitus 11.2.1918 lähtien aina 29.10.1918 saakka, jolloin sitä ei voitu käyttää opetukseen. Koulu toimi syyskauden alussa Joensuun tyttökoulussa. Työjärjestyksenä käytettiin Suomen Senaatin 27.6.1918 vahvistamaa väliaikaista opetussuunnitelmaa.
Joensuun suomalainen lyseo : kertomus lukuvuodesta 1919-1920
muistelu
historia
Joensuun suomalaisen lyseon vuosikertomuksen 1919-1920 lisäksi julkaisu sisältää lyseon sankarimuistotaulujen paljastamisjuhlan ohjelman puheineen, runoineen, lauluineen ja kansalaissodan muisteluineen.
Joensuun suomalainen lyseo : kertomus lukuvuodesta 1920-1921
Joensuun suomalaisen lyseon vuosikertomus lukukaudelta 1920-1921. Syyslukukauden alusta aloitti uutena rehtorina Aaro Markkanen. Hänen edeltäjänsä oli Karl Albert Wegelius.
Markkanen, Aaro
Joensuun suomalainen lyseo : kertomus lukuvuodesta 1921-1922
Joensuun suomalaisen lyseon vuosikertomus lukukaudelta 1921-1922. Uutena rehtorina syyslukukauden aloitti Kaarlo Virtamo.
Wirtamo, K.
Joensuun suomalainen lyseo : kertomus lukuvuodesta 1922-1923
Joensuun suomalaisen lyseon vuosikertomus lukukaudelta 1922-1923.
Joensuun suomalainen lyseo : kertomus lukuvuodesta 1923-1924
Joensuun suomalaisen lyseon vuosikertomus lukukaudelta 1923-1924.
Joensuun suomalainen lyseo : kertomus lukuvuodesta 1924-1925
Joensuun suomalaisen lyseon vuosikertomus lukukaudelta 1924-1925.
Jns:n pääkirjaston maakuntakokoelma – PKKO 38.505 JOE
Joensuun suomalainen lyseo : kertomus lukuvuodesta 1925-1926
Joensuun suomalaisen lyseon vuosikertomus lukukaudelta 1925-1926.
Joensuun suomalainen lyseo : kertomus lukuvuodesta 1926-1927
Joensuun suomalaisen lyseon vuosikertomus lukukaudelta 1926-1927.
Joensuun suomalainen lyseo : kertomus lukuvuodesta 1927-1928
Joensuun suomalaisen lyseon vuosikertomus lukukaudelta 1927-1928.
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1913-1914
tyttökoulut
Joensuun tyttökoulu
koulurakennukset
Alopaeus, J. M.
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1913-1914 sisältää ensimmäinen lukuvuoden uudessa koulurakennuksessa. Julkaisu sisältää myös selostuksen vihkiäisjuhlasta sekä lyhennelmän koulun rehtorin Thilda Beyrathin juhlapuheesta, joka käsitteli tyttökoulun historiaa. Kertomus sisältää myös henkilöhistoriaa tyttökoulun monivuotisesta opettajasta J. M. Alopaeuksesta, joka kuoli vuonna 1913. Lopussa on A. Salmelan kirjoittama vihkiäisjuhlassa esitetty juhlaruno Kodin kunniaksi sekä luettelo kouluneuvoston jäsenistä ja opettajista ja oppilasmääristä 1865-1913.
Beyrath, Thilda
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1914-1915
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodesta 1914-1915. Sota-ajan takia lukuvuosi oli hiukan lyhennetty.
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1915-1916
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1915-1916 sisältää myös 50-vuotisen historian kunniaksi luettelon Joensuun tyttökoulun oppilaista vuosilta 1865-1915. Luettelossa on myös maininta oppilaan myöhemmästä asemasta ja vaiheista, jos ne ovat olleet tiedossa.
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1916-1917
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1916-1917.
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1917-1918
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun lukuvuosi 1917-1918 oli poikkeuksellinen, koska Suomessa käytiin kansalaissotaa. Lukuvuosi aloitettiin myöhemmin kuin tavallisesti 17.9.1917 ja se päättyi jo toukokuussa. Koulurakennus oli talvella 1918 osan aikaa sotilassairaalana eikä luokkahuoneita voitu käyttää koulutyöhön.
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1918-1919
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodesta 1918-1919 sisältää myös A. Salmelan sepittämän runon, joka annettiin valtionhoitaja C. G. Mannerheimille hänen vieraillessaan Joensuun tyttökoulussa 5.2.1919.
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1919-1920
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913.
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1920-1921
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Lukuvuonna 1920-1921 Joensuun suomalainen tyttökoulu toimi kuusiluokkaisena, kun se aiemmin oli ollut viisiluokkainen.
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1921-1922
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1921-1922.
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1922-1923
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1922-1923.
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1923-1924
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1923-1924.
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1924-1925
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1924-1925.
Elo, Efraim
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1925-1926
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1925-1926. Se sisältää henkilöhistoriaa koulun pitkäaikaisesta rehtorista Thilda Beyrathista, joka erosi johtajattaren virasta. Hänen opettajanuransa alkoi Joensuussa jo vuonna 1886 Joensuun yksityisessä tyttökoulussa. Efraim Elo jatkoi tyttökoulun rehtorina vuodesta 1925.
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1926-1927
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1926-1927. Aluksi kerrotaan monivuotisesta tyttökoulun vanhempainneuvoston ( ent. kouluneuvosto) puheenjohtajasta K. A. Wegeliuksesta, joka luopui luottamustoimestaan 1926 syyslukukauden alussa.
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1927-1928
Pipinen, Bertha
Wegelius, Aini
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1927-1928. Yleiskatsauksessa kerrotaan kahden opettajattaren pitkästä urasta heidän erotessaan virastaan. Laulun opettaja, rehtorinrouva Aini Wegelius erosi sairauden vuoksi ja saksan kielen opettaja Bertha Pipinen eläkkeelle jäätyään.
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1928-1929
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1928-1929.
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuosilta 1899-1904
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Sen perustivat sisarukset Vilhelmina ja Josefina Tavast, jotka olivat aiemmin johtaneet tyttökoulua Savonlinnassa. Pian Joensuuhun tulonsa jälkeen molemmat kuolivat nälänhädän seurauksena riehuneeseen kulkutautiin. Johtajattaren vastuun otti heidän sisarensa Adele Tavast. Hänen jälkeensä lyhyen aikaa johtajana toimi Stella Alftan. Hänen jälkeensä koulun johdon otti käsiinsä Thilda Beyrath. Joensuun tyttökoulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuosilta 1899-1904 sisältää myös lyhyen J. M. Alopaeuksen kirjoittaman historiikkiosuuden tyttökoulusta sen ollessa vielä yksityisten kustantama.
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuosilta 1904-1909
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Sen perustivat sisarukset Vilhelmina ja Josefina Tavast, jotka olivat aiemmin johtaneet tyttökoulua Savonlinnassa. Pian Joensuuhun tulonsa jälkeen molemmat kuolivat nälänhädän seurauksena riehuneeseen kulkutautiin. Johtajattaren vastuun otti heidän sisarensa Adele Tavast. Hänen jälkeensä lyhyen aikaa johtajana toimi Stella Alftan. Hänen jälkeensä koulun johdon otti käsiinsä Thilda Beyrath. Joensuun tyttökoulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus on lukuvuosilta 1904-1909.
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuosilta 1909-1913
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Sen perustivat sisarukset Vilhelmina ja Josefina Tavast, jotka olivat aiemmin johtaneet tyttökoulua Savonlinnassa. Pian Joensuuhun tulonsa jälkeen molemmat kuolivat nälänhädän seurauksena riehuneeseen kulkutautiin. Johtajattaren vastuun otti heidän sisarensa Adele Tavast. Hänen jälkeensä lyhyen aikaa johtajana toimi Stella Alftan. Hänen jälkeensä koulun johdon otti käsiinsä Thilda Beyrath. Joensuun tyttökoulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, jonka saaminen tuli ajankohtaiseksi jo 1899 koulun siirryttyä valtiolle. Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus on lukuvuosilta 1909-1913. Seuraavana syksynä 1913 päästiin lukukausi aloittamaan uudessa rakennuksessa.
järjestöt
säännöt
Suomalainen seura
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Kokoelma sääntöjä ja asetuksia – PKKO 33.04 KOK
Joensuun Talonomistajainyhdistyksen säännöt
rakennukset
Joensuun talonomistajainyhdistyksen säännöt.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 30-34: YLEINEN YHTEISKUNTATIEDE
Pohjois-Karjalan kirjapaino O.Y. (painopaikka)
Joensuun Teatteri : näytäntökausi 1944-45
teatteri
käsiohjelmat
näytelmät
näyttelijät
Joensuun Teatteri esitti näytäntökaudella 1944-45 Eugene O'Neillin näytelmää Oi, nuoruus. Näytelmän käsiohjelmassa on myös teatterin näyttelijöiden kuvia.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 77: TEATTERI
Joensuun teatterin käsiohjelma : Täytekynä
Joensuun Teatterin ystävät esittävät teatterin hyväksi 5-kuvaelmaisen huvinäytelmän. Täytekynä-näytelmän käsiohjelmasta löytyvät seuraavat nimet: Kauko Salminen, Marita Koivula, Iikka Koivula, Irma Tarma, Salomon Manninen, Paavo Riippa, Sirkka-Liisa Heikinheimo, Raino Hallberg, Anja Kuivalainen, Elina Pulli ja ohjaaja Lauri Leino, lavastaja Veikko Nevalainen ja lavastaja Uoti Pajunen. Lauri Leino toimi näyttelijänä ja ohjaajana useissa teattereissa 1920-luvulta alkaen. Hän toimi Joensuun Työväen Näyttämön johtajana vuosina 1937–38 ja sen jälkeen pariin otteeseen kaupunginteatterin johtajana. Leino itse esiintyi pääroolissa Konsta Pylkkäsenä sarjassa Havukka-ahon ajattelija (1971).
Joensuun Työväen Näyttämö
Joensuun Työväen Teatteri perustettiin 1902. Kaupungissa toimi tuohon aikaan kaksi teatteriryhmää: työväenyhdistyksen näytelmäseura ja Joensuun näytelmäseura. Työväen teatterin ensimmäiseksi johtajaksi valittiin Kaarlo Nissisen Kansanteatterista. Ensimmäinen ensi-ilta pidettiin 17.2.1912. Tuota päivää pidetään vakinaisen teatteritoiminnan alkamispäivänä kaupungissa. Joensuun Työväen Teatterin missiona oli kohottaa työväen sivistystasoa; työväenteattereiden ei haluttu olevan työväestön propagandakoneistoa. Vuonna 1948 työväen teatteri yhdistyi Joensuun teatterin kanssa ja syntyi Joensuun Kaupunginteatteri.
Joensuun työväen sairas- ja hautausapukassan säännöt
sairaudet
hautaus
avustukset
Joensuun työväen sairas- ja hautausapukassan tarkoitus oli ---"hankkia ruumillisen työn tekijöille Joensuussa ja sen ympäristössä taloudellista apua sairauden sattuessa ja hautausapua kuolemantapausten johdosta."
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 37: SOSIAALIPOLITIIKKA
Joensuun tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1929-1930
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1929-1930.
Joensuun tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1930-1931
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1930-1931.
Joensuun tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1931-1932
Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1931-1932.
Elo, Efraim, Tunkelo, Saimi
Joensuun tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1932-1933
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle. Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1932-1933.
Kokkonen, Aatu
Joensuun pääkirjaston maakuntakokoelma – PKKO 38.505 JOE
Joensuun tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1933-1934
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1933-1934.
Joensuun tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1934-1935
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle. Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1934-1935.
Joensuun uuden kaupungintalon vihkijuhlat
kaupungintalot
juhlat
kutsukortit
Joensuun kaupungin ensimmäisinä vuosikymmeninä kaupungin hallintoelimet toimivat entisessä kauppias A. J. Mustosen talossa. Tilat olivat kuitenkin liian pienet, eikä muita sopivia paikkoja kokouksia, iltamia, teatteria tai konsertteja varten ollut. Kaupungintalon rakentamista oli suunniteltu jo 1890-luvulla, mutta tärkeämmäksi rakennushankkeeksi koettiin mm. tyttökoulu. Eliel Saarisen suunnitelma voitti kilpailun, joka järjestettiin kaupungintalon piirustuksista. Rakennuksessa edelleen sijaitseva ravintola herätti aikanaan kiivasta vastustusta, sillä se koettiin epäsopivaksi, ehkäpä kaupungissa voimakkaasti vaikuttaneen raittiusaatteen hengen takia. Kaupungintalo valmistui vuonna 1914. Vihkiäisjuhlan ohjelmasta löytyy esiintyjälistalta seuraavia nimiä: Joensuun Musiikkiyhdistyksen orkesteri ja kuoro johtajanaan Arvi Karvonen, Katajan mieskuoro ja soolotanssin esittäjä Hilma Liiman. Juhlailtamat pidettiin uudessa teatterissa 14.11.1914.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 9: HISTORIA
sairaalat
Esite Joensuun uudesta yleisestä sairaalasta, joka aloitti toimintansa vuonna 1896. Se sijaitsi Torikadun ja Rantakadun välissä rajoittuen Lasarettikatuun (nykyinen Sairaalakatu). Esitteessä on myös sairaalan pohjapiirustukset.
Parviainen, S. F.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 59.2209
Joensuun Vapaaehtoisen Palokunnan (V.P. K:n) (r. y.) säännöt
palokunnat
vapaapalokunnat
Joensuun vapaaehtoisen palokunnan säännöt vuodelta 1921.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 35.6 JOE
Joensuun Vapaaopisto ja Joensuun Keskus-Vapaaopisto työvuonna 1926-1927
Pohjois-Karjala
Laatokan Karjala
Joensuun vapaaopisto
vapaa sivistystyö
kansalaisopistot
opintokerhot
Joensuun vapaan kansansivistystyön alku ja myös Joensuun Vapaaopiston juuret olivat kansantajuisessa luento- ja kurssitoiminnassa jo 1860-luvulta lähtien. Rafael Engelberg teki aloitteen luentotoiminnan muuttamiseksi varsinaiseksi opistoksi Ylioppilaiden kansanvalistustoiminnan keskusvaliokunnan nimissä. Opiston säännöt hyväksyttiin 15.2.1920, ja opisto aloitti toimintansa Joensuussa 7.11.1920. Siitä ryhdyttiin käyttämään nimeä Joensuun Vapaaopisto. Aluksi opisto toimi sivutoimisen johtajan ja johtokunnan turvin, kunnes vuonna 1922 opistolle haettiin päätoimista johtajaa. Hakijoiden joukosta ensimmäiseksi johtajaksi valittiin Olla Teräsvuori 1.9.1922 alkaen. Hän hoiti virkaa vuoden 1933 syksyyn saakka. Lähde: Erkki Kinnunen: Olla Teräsvuori 1888-1953 Julkaisussa kerrotaan paitsi Joensuun Vapaaopiston toiminnasta lukukaudelta 1926-1927 myös Pohjois-Karjalan Keskus-Vapaaopiston toiminnasta. Joensuun Vapaaopiston alaiset opintokerhot toimivat eri puolilla Pohjois-Karjalaa ja Laatokan Karjalassa. Julkaisu sisältää myös Rajaseudun Kansankorkeakoulu-Yhdistyksen säännöt.
Teräsvuori, Olla
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.6 JOE
Joensuun Vapaaopisto ja Pohjois-Karjalan Keskus-Vapaaopisto työvuonna 1924-1925
Pitkäranta
Joensuun vapaan kansansivistystyön alku ja myös Joensuun Vapaaopiston juuret olivat kansantajuisessa luento- ja kurssitoiminnassa jo 1860-luvulta lähtien. Rafael Engelberg teki aloitteen luentotoiminnan muuttamiseksi varsinaiseksi opistoksi Ylioppilaiden kansanvalistustoiminnan keskusvaliokunnan nimissä. Opiston säännöt hyväksyttiin 15.2.1920, ja opisto aloitti toimintansa Joensuussa 7.11.1920. Siitä ryhdyttiin käyttämään nimeä Joensuun Vapaaopisto. Aluksi opisto toimi sivutoimisen johtajan ja johtokunnan turvin, kunnes vuonna 1922 opistolle haettiin päätoimista johtajaa. Hakijoiden joukosta ensimmäiseksi johtajaksi valittiin Olla Teräsvuori 1.9.1922 alkaen. Hän hoiti virkaa vuoden 1933 syksyyn saakka. Lähde: Erkki Kinnunen: Olla Teräsvuori 1888-1953 Julkaisussa kerrotaan paitsi Joensuun Vapaaopiston toiminnasta lukukaudelta 1924-1925 myös Pohjois-Karjalan Keskus-Vapaaopiston toiminnasta. Joensuun Vapaaopiston alaiset opintokerhot toimivat eri puolilla Pohjois-Karjalaa. Liitteet: Ilomantsin Valistustoimikunta; Kuusjärven Sivistysrahasto; Piirteitä Pitkärannan Vapaaopiston toiminnasta työkausilta 1922-23 ja 1923-24.