Metsäpaloja ja tulvia, lehmät laitumelle
Törmänen
Huuhkaja
metsäpalot
tulvat
lehmät
Talvet olivat lumisia ja kylmiä. Kesäaikaan oli kovia ukonilmoja, ukkonen sytytti runsaasti metsäpaloja. Sammutustyö oli raskasta. Sammutustyöhön oli miesten lähdettävä vaikka kesken omien heinätöiden. Tulvat olivat suuria ja kun jäät lähtivät liikkeelle joutuivat ihmiset ja karja siirtymään tulvan alta pois. Varsinkin Huuhkajan kylässä oli hätä tulvan takia.
Lukkari, Selma
Nykänen, Irmeli
Törmäsen kauppa, Norjan kauppaa, kökkäjäiset
Norja
kauppa
elintarvikkeet
vaihtokauppa
Haastateltavan isällä oli Törmäsessä kauppa, jossa myytiin elintarvikkeita, joita ei itse voitu tuottaa, esimerkiksi jauhoja, sokeria, suolaa ja makeisia sekä tupakkaa ja jonkin verran vaatetavaraa. Tavarat tuotiin Norjasta ja Rovaniemeltä, vastikkeeksi vietiin poronlihaa ja voita. Kauppamatka Rovaniemen markkinoille oli pitkä, ensimmäinen yöpymispaikka oli Vuotsossa, hevoskyydillä kuljettiin. Kaupankäynti loppui ensimmäisen maailmansodan aikoihin.
Inari
pula-ajat
vuosi 1918
perunanviljely
ohra
Vuodet 1917 ja 1918 olivat levotonta aikaa. Myös ruoasta oli puute varsinkin vähäosaisilla ihmisillä. Törmäsen talollisilla ruokaa kyllä riitti omasta takaa, vain leivästä oli puute. Parempiosaiset auttoivat köyhempiä. Perunaa viljeltiin, ohra ei kuitenkaan menestynyt.
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Teoksen sivuilla mustavalkoisia "kiemurtelevia" kuvioita ja sanoja. "Kaikki sanat ja piirrokset Mattia Lullinin." Käsinsidottu, kannen kuviot käsinpainettuja linoleikkauksia.
Lullini, Mattia
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Teos on taiteilijakirja ja muodoltaan haitarikirja. Kansimateriaalit: musta vuohennahka, keramiikkanappi (ei taiteilijan tekemä), vahattu pellavalanka. Kuvitus on toteutettu akryyliväreillä, musteella ja puuvärillä. Kuvituksessa lisäksi käsinkultauskoristelu. Kirja on ollut esillä Sheffield International Artist Book Prize -näyttelyssä Englannissa vuonna 2013. Tekstitön kirja.
Lundahl, Elina
Teos on taiteilijakirja. Teos on muodoltaan haitarikirja. Kansimateriaalit: ruskea vuohennahka, rakunappi (ei taiteilijan tekemä), vahattu pellavalanka. Kuvitus on toteutettu akryyliväreillä, musteella ja puuvärillä. Kuvituksessa lisäksi käsinkultauskoristelu. Kirja on ollut esillä Kätköistä löytyneet -näyttelyssä vuonna 2013. Tekstitön kirja.
Lundberg, Mikael
Catharina Ekdahl
Maria Lantz
Claudia Lindén
Nina Weibull
Werthers första och sista stunder för Lotta.
kaunokirjallisuus
skönlitteratur
52 s. ; 18 cm. Niteeseen on sidottu myös teos Werthers nöjen, som yngling. Kirjassa on Vaasan Lukukirjaston exlibris, jossa numero 600. Säilytys Vaasan kaupunginkirjastossa kirjastomuseon tiloissa.
Lundblad, Johan
Lund (Joh. Lundblad).
swe
Mikko Nerosen rikastuminen, eli täydellinen osoitus kuinka apilaita viljellään
maatalous
viljely
rehukasvit
lannoitus
vuoroviljely
kylvö
sadonkorjuu
dialogi
rikastuminen
ahkeruus
kansanvalistus
Lundeqvist, Nils Wilhelm
Turun kaupunginkirjasto
Teos on taiteilijakirja. Kirjan kuvat otettu vuosina 1925-1989.
Lundkvist, Ulf
Rante, rinti ja raappahousut : Pyhäjoen kielellä
sanakirjat
murteet
Pyhäjoki (kunta)
Luokkanen, Marjo
Pyhäjoen kunta
Lahnaoja, Heikki
Jokaiselta ihmiseltä oppii jotakin : kaupankäyntiä Laukaassa silloin ennen
Luokomaa, Timo
Keuruun kaupunginkirjasto
Luoma-aho, Heino
rakennukset
sotahistoria
lotat
ilmavalvonta
Pukkilan suojeluskunta rakensi Teikarinmäen majan vuonna 1932. Syksyllä 1939 viereiseen metsikköön pystytettiin ilmavalvontatorni, jossa ilmavalvontalotat työskentelivät koko talvisodan ajan sekä jatkosodan alussa. Ylimmäisenä Arto Luoman piirros Teikarinmäen majasta ja sen vieressä sota-aikana olleesta ilmavalvontatornista. Tämän jälkeen todennäköisesti 1930-luvulla otettuja valokuvia majasta ja ilmavalvontatornista. Lopussa kesäkuussa 2016 otettu valokuva Teikarinmäen majasta, kuvassa myös Lasse Sipiläinen ja Pertti Hyrylä. Panoraamakuvista avautuva näkymä on otettu paikassa, jossa ilmavalvontatorni on aikanaan sijainnut.
Luoma, Arto
Mäkelä, Pertti
Pukkilan kunnankirjasto
meijerit
Arto Luoman piirros Pukkilan Osuusmeijeristä ja Kirkonkylän raitista. Piirros on tehty vanhan valokuvan perusteella ja se ajoittuu vuosikymmenten taakse.
Varsinais-Suomi
Paimio
vaihtoehtolääkintä
Luonnonmaa, Sampsa
Paimion Luonnonparannusopisto-säätiö
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä perikunnalta.
luontaishoito
1930-luku
aikakauslehdet
luontaishoitolat
Luonnonmaa, Sampsa (toim.)
Terveyden Ystävät
1920-luku
Sampsa Luonnonmaa
luonaishoitolat
Luonnonmaa, Sampsa (toim).
Terveyden ystävä, nrot 3-4, 1934 ja 1-4, 1935
Kaamanen
Kaamasen kievari
Heikkilä, Veikko-Aatami
Aili
Helga Malm oli lahjakas ja tomera nainen, joka hoiti terveyssisaren toimen ohella myös mm. Kaamasen kievaria ja luottamustehtäviä Inarin kunnassa. Hyviä tekoja haittasi ahneus, joka joissain tapauksissa meni liian pitkälle. Yksi tällainen episodi liittyi Kaamasen kievarin myyntiin. Joissakin tapauksissa kotiinpäin vetämisestä hyötyivät myös kuntalaiset, kun Helga kirjoitti diagnooseja keskussairaalaan ja silmälääkäriin, jonne sitten mentiin Malmin busseilla yhteiskuljetuksella. Helgan hyvä organisointikyky tuli esille, kun saksalaisryhmä saapui kahvittelemaan kievariin. Helga nousi tuolille ja komensi selkeällä saksan kielellä asikkaat jonoon. Jokainen joutui ostamaan poronnahan matkamuistoksi, eikä valintoihin mennyt aikaa, kun nahat myytiin järjestyksessä. Muutoinkin komento Kaamasen kievarissa oli kova, eikä asiakkaat päässeet valitsemaan mieleistään istumaseuraa. Huoneen vuokrauksessakin Helgalla oli omat sääntönsä. Usko oli näistä tietoinen ja teki kirjallisen sopimuksen, johon laitettiin yksityiskohtaisesti periaatteet, minkä mukaan mahdollisia korvauksia maksettaisiin. Niistä olikin hyötyä, kun puolen vuoden vuokrakontrahdin jälkeen arvioitiin tilannetta.
Luostarinen, Usko August
Vaattovaara, Merja
Malm, Helga
Temmes, Eero
Miettinen, Heikki (Sissi-Heikki), (Sissi)
Aittokoski, Öljynen
Hummeri-Eemeli
Kiviniemi, Ismo
metsurit
poliitikot
luottamushenkilöt
Ivalon hautausmaa kätkee multiinsa monia kulkumiehiä. Yksi heistä oli portin pieleen haudattu Hente Alaluusua, joka toimi savotoilla muun muassa metsä- ja uittotyöväenliiton toimitsijana ja luottamusmiehenä. Hente oli itseoppinut, sopuisa mies, joka toisinaan intoutui valistamaan kuuljoitaan. Viina taisi koitua hänen, niinkuin monen muunkin kulkumiehen kohtaloksi, ja hän päätyi toimitsijan hommista tukkimieheksi v. 1954. Kaverinaan hänellä oli Hummeri-Eemeliksi kutsuttu mies. Sissi-Heikki toimi moottorisahurina Uskonkin palkkalistoilla Kaamasessa ja oli majoittuneena Helgan omistamassa Kaamasen kievarissa. Hente hankki hyvät tienestit, mutta Ivaloon saavuttuaan hän oli hetken päästä yhtä vähissä varoissa, kun savottaan lähtiessään. Petsamosta lähtöisin oleva metsuri Markus Bogdanoff ja Ivaloon kotiutunut everstiluutnantti Eero Temmes sopivat kunnallisasioista yhteisillä metsätyömailla. Metsurin töihin Temmes oli ryhtynyt pitääkseen yllä mieskuntoaan. Suurempia riitoja ei syntynyt, vaikka he edustivat poliittiselta näkemykseltään äärilaitoja. Markus oli Skdl:n ja Temmes Kokoomuksen jäsen.
Talvitupa
Inarin Kirkonkylä
Etualan matkustajakoti
Alakahrakuusi, Arska
Pellinen, Jukka
Kiiskinen, Lauri
Linna, Kullervo
Kotikangas, Heikki
Luostarinen, Usko
1950-luku
vangitseminen
kullankaivajat
etsintä
rajavartijat
pako
Pellisellä oli kesällä 1953 "iso pyörä lähtenyt heittämään". Etualan matkustajakodin vävy oli lähtenyt saattelemaan Morgamin latvoilta Pellistä hoitoon. Saattomatkalla Pellinen oli alkanut riehua matkustajakodissa ja puukottanut erästä isäntää, jonka jälkeen hän oli paennut. Karkumatkaa varten hän varasti aseen Iivari Kangasniemen mökistä ja lähti kohti etelää. Rajavartiosto sai virka-apupyynnön lähteä etsimään karkuria. Etujoukkoihin komennettiin Usko Luostarinen ja Arska Alakahrakuusi. Iltaa kohden etsintäjoukkoa täydennettiin siviileillä ja muulla virkavallalla. Rajalta saatiin myös koira apuun. Pellinen löytyi saman päivän iltana Talvituvan läheisyydessä sijanneesta savottakämpästä, jonne hän oli linnottautunut. Ammuskelun jälkeen Pellinen pakeni kämpältä ja sai lopulta kuollettavan osuman päähänsä. Iltayöstä selvisi, että Pellinen oli ampunut yhden takaa-ajoon osallistuneen. Tien varteen kuljetettiin siis kaksi ruumista. Uhrit piti saada kuljetettua Inariin ja koska tarvittavaa kalustoa ei ollut saatavilla, pysäytettiin ohikulkenut ruotsalainen linja-auto. Autosta löytyi ruotsia osaava matkustaja, säveltäjä Kullervo Linna, joka selosti hämmentyneelle kuljettajalle mistä oli kyse. Inarista ruumiit vietiin rajavartioston kuorma-autolla Ivaloon lääkärin tutkittavaksi.
Anninpolku
Kola, Oiva
Kyrö, Jussi
Jomppanen, Erkki
Grönlund, Ilmari
Karvonen, Eemeli
Malm, Matti
Malm, Antti
kunnallispoliitikot
kunnallisneuvokset
liikennöitsijät
metsänhoitajat
1960-luku
Erkki Jomppanen, Oiva Kola ja Jussi Kyrö kulkivat ahkerasti ministerivierailuilla Helsingissä. Lähetystön matkojen tarkoituksena oli rahoituksen hankkiminen julkista rakentamista varten. Matkoilla sattui myös kommelluksia, joista on jäänyt juttuja elämään. Eräs sellainen oli hevosen osto ja kuinka siitä selvittiin. Kunnallisvaikuttajien lisäksi Inarissa oli myös muita vaikuttajia eri sektoreilla. Ilmari Grönlund toimi metsäpäällikkönä ja siinä sivussa hoiteli muitakin asioita. Sota-aikana Pennasen joukot tarvitsivat huoltoajoja Luttojoen yli. Tavaroiden kuljetuksesta vastasivat paikaliset miehet. Eräälle tällaiselle reissulle mukaan lähtivät Grönlund ja Karvonen. Tällä reissulla Grönlund ylennettiin erikoisen tapahtuman kautta vänrikiksi. Usko muistelee myös kanssakäymistään Helga Malmin kanssa. Henkilöiden välit olivat varautuneet ja kaikenlaisia sattumuksia tapahtuikin. Tällä kertaa huutokaupassa.
Vankikarkuri Palkisojan metsäpalon vartijana
Tammijärvi
Palkisoja
Lampinen, Mikko (Lampinen)
Palkisojalla, Tammijärven maastossa riehuneen metsäpalon vartiomieheksi määrättiin eräs sammutustyöhön komennettu kulkumies. Hän pyysi toimittamaan itselleen Palkisojan tienvarren rumpuun piilotetusta nahkasalkusta lääkkeet. Salkun tarkemmassa tutkimuksessa ilmeni, että mies oli vankilasta pitkälle omaehtoiselle lomalle hankkiutunut vanki. Konstaapeli Lampinen pyysi rajavartiostosta virka-apua vangin hakemiseen ja tehtävä tuli Usko Luostariselle. Apumiehekseen hän sai kiväärillä varustetun rajajääkärin. Tehtävä saatiin päätökseen, vaikka hakumatka osoittautuikin jäljessä vartoivalle rajajääkärille tuskalliseksi vangista lähtevän pistävän hajun takia. Toinen metsäpalo Palkisojalla sattui 1960-luvulla, kun kaksi halkosavotassa ollutta miestä unohti sammuttaa kahvinuotionsa. Tästä palosta sai alkunsa Lampisen lentävä lausahdus: Muikku sytytti palon ja Matikka lähtee sitä sammuttamaan.
Uusikaupunki
veneily
järjestöhistoriikit
urheiluseurat
purjehdus
urheilujärjestöt
Luotonen, Edvin
Turku
Åbo
1820-luku
1820-talet
Turun palo
Åbo brand
tulipalot
lyriikka
elsvådor
lyrik
Luthström, Carl Johan
J. C. Frenckell & son
Teos on taiteilijakirja. Sisälehdillä alanimekkeet: Tervetuloa 365. Ei ääntä ollenkaan. Koje viheltää. Kuvailutiedot kannesta. Ilmestynyt Kluuvin galleriassa 10. - 26.2.1995 pidetyn näyttelyn yhteydessä.
Luukas, Tuuli
Kangasniemi
paikallishistoria
paikalliskokoelmat
kotiseutukuvaukset
kotiseututuntemus
Kokoomateos Luusniemen alueen historiasta, ihmisistä ja elämästä.
Luusniemen Kyläseura Elo ry
Kangasniemen kirjasto
Lydia Stenbäckin kirje Minna Canthille 27.11.1889.
kuolema
kirjeet
Minna Canth
Lydia Stenbäck
Hanna Canth
Esikaupunkien synty ja niiden yhdistäminen kaupunkikuntiin
34.52 LYY
esikaupungit
yhdistäminen
Lahden pormestari Otto Lyytikäisen alustus Suomen kaupunkien talonomistajien yhdistysten vuosikokouksessa Lahdessa 13.5.1911
Lyytikäinen, Otto
Otto Lyytikäinen
Pohjoismaiden kansanopistoista ja niiden perustamisesta Suomeen
koulut
Linkki Kansalliskirjaston digitoituihin aineistoihin http://digi.kansalliskirjasto.fi/sanomalehti/binding/467593#?page=1
M. C.
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
naisen asema
"Savo-Karjalan toimitukselle" otsikoitu Minna Canthin kirjoitus Savo-Karjala-lehdessä koskien yhteiskoulun perustamista Kuopioon. Linkki Kansalliskirjaston digitoituun aineistoon: http://digi.kansalliskirjasto.fi/sanomalehti/binding/809774#?page=2
Huittinen -- Lauttakylä
sillat
Runo Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1986
M. H.
Puhe pidetty t.k. 11 p:nä Kunnallishuoneella
Kuopion Raittius-seura
Tapio-lehdessä huhtikuussa 1886 julkaistu Minna Canthin puhe otsikolla: "Puhe pidetty t.k. 11 p:nä Kunnallishuoneella". Uutisen mukaan puhe pidettiin Kuopion raittiusseuran kokouksessa. Canth puhui vanhoillisuutta vastaan, aineellisen ja henkisen vaurastumisen sekä siveellisen kasvamisen puolesta.
M.C.
Puhe pidetty Kuopion R:seuran tee-illassa t.k. 18 p:nä
Tapio-lehden huhtikuussa 1886 kahdessa numerossa (nrot 31–32) julkaistu Minna Canthin puhe otsikolla "Puhe pidetty Kuopion R:seuran tee-illassa t.k. 18 p:nä". Kirjoituksen allekirjoituksena on M.C. Puhe käsitteli toimeliaisuutta ja säästäväisyyttä, ruumiillisen työn arvoa, maatalouden ja kotiteollisuuden merkitystä.
Keski-Suomi-lehdessä 1887 ilmestynyt Minna Canthin lehtikirjoitus nimimerkillä M.C.
Heikki Kauppinen
Keski-Suomi-lehdessä 1887 ilmestynyt Minna Canthin lehtikirjoitus (nimimerkillä M.C.), jonka otsikkona: "'Keski-Suomen' toimitukselle. 'Finland' ja suomalainen kirjallisuus". Vastine Finland-lehdessä olleeseen arvioon Kauppis-Heikin Mäkijärveläisiä-teoksesta. Canth esittää kirjoituksessa myös ajatuksiaan kirjallisuudesta ja kristillisyydestä. Linkki Kansalliskirjaston digitoituun aineistoon http://digi.kansalliskirjasto.fi/sanomalehti/binding/89507#?page=2
Kalle Aho
Kaarlo Brofeldt
Savo-Karjalassa 4.5.1889 ilmestynyt Minna Canthin arvio Kalle Ahon (Kaarlo Brofeldtin) näytelmän Epäilijä esityksestä otsikolla "Kirje Kuopiosta. Huhtik. 27 p."
Epäilijästä muutama sana meidänkin puolesta
Savo-Karjalassa 8.5.1889 ilmestynyt Minna Canthin Kalle Ahon näytelmää Epäilijä puolustava kirjoitus otsikolla: "Sawo-Karjalan toimitukselle Epäilijästä muutama sana meidänkin puolesta".
Keski-Suomi-lehdessä 1891 ilmestynyt Minna Canthin lehtikirjoitus.
kirjallisuus
Minna Canthin kirjoitus "George Sand ja Alfred de Musset (Georg Brandesin Hovedströmningerin mukaan)" ilmestyi Päivälehdessä 1891. Hän laati kirjoituksensa Brandesin teoksen mukaan, joka käsitteli kirjallisuuden "päävirtauksia" (Hovedströmninger).
Arvid Järnefelt
Minna Canthin mietteitä Järnefeltin Heräämiseni-teoksesta.
Päivälehden kahdessa numerossa 1896 ilmestynyt Minna Canthin kirjoitus Linkki Kansalliskirjaston digitoituihin aineistoihin Päivälehti, 1896, 10.4. n:o 82. http://digi.kansalliskirjasto.fi/sanomalehti/binding/558464 Päivälehti, 1896, 12.4. n:o 84. http://digi.kansalliskirjasto.fi/sanomalehti/binding/569361
M.M.
M.S.
Kansanperinteen kerääjä Albert Rautiainen